345 



Naturforskerne. De smaa Ferkvandsdyr, som man kalder 

 Fladorme, have været Gjenstand for flere lærdes Studier, 

 saaledes for Draparnauds, Moquin-Tandons og 

 Duges's. Den sidste delte, dels paa langs og dels paa 

 tværs, talrige Individer af de største Arter og saa i Løbet 

 af tolv til fjorten Dage om Vinteren, fire til fem Dage 

 om Sommeren, hvert afskaaret Stykke fuldstændiggjøre 

 sig. Hovedet avle en Sugemund og en Hale, denne frem- 

 bringe et Hoved og en Mund, og Midtstykket snart be- 

 holde, snart tabe sin Sugemund for at danne en ny til- 

 lige med et Hoved og en Hale. Strax efter Delingen 

 trækker Saaret sig sammen, Omkredsen afrundes krans- 

 formig, i Midten viser der sig ligesom en nøgen Dan- 

 nelsesmasse, og det er paa denne, at de første Spor vise 

 sig til de gjenskabte Partier. Et Individ, der deles, af- 

 føder saaledes flere andre, hvis Størrelse først retter sig 

 efter Moderstykkets, men snart bliver aldeles lig med det 

 oprindelige Individs. Senere amputerede Vulpian Halen 

 af en Frøunge, der endnu laa i Ægget, og lagde derpaa 

 den afskaarne Halestump i Vand. Dette Halefoster 

 levede, udviklede sig og fulgte i et og alt Lovene for 

 sin embryonale Tilværelse ; da det naaede Tiden for 

 sin fuldkomne Udvikling, døde det hen. Det er ikke saa 

 længe siden, at Philippeaux paaviste en fuldstændig 

 Gjenvæxt af Milten hos Dyr, som man havde berøvet 

 dette Organ. 



Charles Legros, som i de sidste Aar har fore- 

 taget mange interessante Forsøg over Gjenvæxten, har 

 opdaget, at Tiden herved spiller en stor Rolle. Fir- 

 benenes Hale voxer hurtig ud igjen, hvad den ydre 

 Form angaar: i Løbet af to til tre Maaneder viser den 

 tabte Legemsdel sig igjen med sin sædvanlige Længde og 



