349 



Tid. Skærer man f. Ex. af Hoftenerven et Stykke bort 

 af en halv Tommes Længde, iagttager man først en For- 

 andring af Nervemassen i begge Enderne som Følge af 

 Snittet; senere, sex Uger eller to Maaneder efter Ope- 

 rationen, ser man fra en af Nerveenderne udskyde et 

 graaligt Bmidt, som tager Retning henimod den anden 

 Nerveende og snart forener sig dermed. Dette Bundt er 

 sammensat af tyndt fladt Væv og af Nerverør, lidt 

 spinklere end de normale Nerverør; men lidt efter lidt 

 bliver det tykkere og hvidere, Traadene uddannes til 

 deres største Fuldkommenhed, og efter fire eller sex 

 Maaneders Forløb har man en nydannet Nervestræng. 

 En saadan Nervestræng kan voxe ud igjen, selv om man 

 har bortskaaret et Stykke paa tre Tommers Længde. 

 Paa samme Tid som Nervemassen saaledes fornyes, iagt- 

 tager man ligeledes en Fornyelse af dens Evne til at 

 forplante Sansefornemmelser eller fremkalde Bevægelser. 

 Det mest lærerige Forsøg, somVulpianogPhilippeaux, 

 der særlig have kastet sig over dette Spørgsmaal, an- 

 stillede, bestod i at sammenlodde to Nerveender af al- 

 deles forskjellig Funktion, f. Ex. Tungens Bevægenerve 

 med Lungemavenerven, og derved tilvejebringe en anato- 

 misk Forbindelse og en fysiologisk Sammenhæng mellem 

 to Nervestrænge , som almindeligvis ikke have Spor af 

 Forbindelse med hinanden. 



I Aaret 1867 opdagede Leg ros Bruskens Gjenvæxt, 

 der hidtil var betragtet som umulig. Han gjorde sine 

 Jagttagelser paa Hunde og Kaniner, paa hvilke Dyr han 

 i rigelig Mængde havde bortskaaret Bruskvævet. Efter 

 Forløbet af omtrent to Maaneder var det fuldstændig 

 dannet paa ny. Det er den samme Fysiolog, der først 

 har fastslaaet det glatte Muskelvævs Evne til Gj envæxt. 



