Mindre Meddelelser. 



1. Nye Iagttagelser over Myrernes Husholdning*). Paa 



det udstrakte Oraraade for den Del af den zoologiske Forsk- 

 ning, som drejer sig om Dyrenes Sjæleliv og dettes Ytrings- 

 former, har et Arbejde om visse Myrers Levemaade tildraget 

 sig en vel fortjent Opmærksomhed. I Salomons »Ordsprog«, 

 hos græske og romerske Forfattere og i Skrifter fra det 

 sextende Aarhundrede omtales der Træk af disse mærkelige 

 Insekters Husholdning, som de nyere Tiders Zoologer, selv 

 de med Æmnet mest fortrolige, have villet anse for Digt, i 

 det mindste for saa vidt de skulde angaa europæiske Arter. 

 En engelsk Naturforsker, TraherneMoggridge, har imid- 

 lertid ved nøjagtige Undersøgelser bekræftet deres Sandhed. 

 Ved Mentone, tæt ved Middelhavet, studerede han især en der 

 meget almindelig Art, Atta barbara, som havde 30 forskjel- 

 lige Boer i en lille varm, beskyttet Dal i sandet Jord, tyndt 

 bevoxet med Soløje, Timian, Lavendel og Strandfyr, og 

 sluttende sig til en dyrket Terrasse, bevoxet med Ukrudt. 

 Myrerne af denne Slægt leve mest af Plantestoffer og 

 bygge ikke Tuer af sammenslæbte Materialier, men grave 

 deres Boliger under Jorden, endog i Sandsten, naar den er 

 finkornet og løs. Disse Boliger bestaa af cylindriske Gange og 

 forgrenede Gallerier, der ende i halvkugleformede Rum, som 

 hist og her ere udvidede til større Kamre; fra halvanden 

 Tomme under Jordoverfladen strække de sig ned til en 

 Dybde af over 20 Tommer og i horisontal Retning 5 eller 

 6 Fod til forsk jellige Sider. Til og fra Boets Indgange 

 saa man to uafbrudte Strømme af Arbejdsmyrer bevæge 

 sig, kommende og gaaende, de første med Plantefrø i 

 Munden, de sidste uden Byrder. I ét Tilfælde var Stien 

 70 Fod lang, men dette Maal giver alligevel kun en ufuld- 

 kommen Forestilling om Individernes store Antal og det 

 Arbejde, som de udførte, thi i Hundredtusendvis vare de 

 desuden spredte vidt omkring eller beskjæftigede i det indre 



*) Efter Prof. S. Lovens Tale ved det svenske Videnskabernes Sel- 

 skabs Aarsfest 1873. 



