404 



Selskab med dem værende Ribbegople lyste af al Magt; 

 næste Aar lykkedes det derimod meget godt ved Kysten 

 af Cornwall. 



Hos de lysende Gopler udgaar Lyset ikke fra de 

 samme Dele hos alle Arter. Der gives nogle, hvor de 

 smaa Knuder, der sidde i Skiveranden ved Fangtraadenes 

 Udspring, ere Lyskilden. Saa snart man forhøjer Vandets 

 Varmegrad eller lader en elektrisk Strøm virke paa 

 Medusen, viser der sig strax rundt om Klokken en Krans 

 af lysende Punkter, der svare til de nys nævnte Smaa- 

 knuder. Hos andre lyser hele Skivens Overflade , hos 

 andre igjen kun visse indre Redskaber, Straalekarrene 

 eller Æggestokkene — og det saa stærkt, at Ehren- 

 b e r g sammenligner O c e a n i a p i 1 e a t a (hvor det netop 



var Æggestokkene i Klokkens 

 »Knebel", fra hvilke Lyset ud- 

 gik) med en Lampekuppel med 

 Flammen indeni ~ eller baade 

 Overfladen og de indre Red- 

 skaber lyse samtidig f. Ex. hos 

 Thaumantias, hvor baade 

 Randknuderne og Klokken lyse, 

 eller P e ] a g i a n o c t i 1 u c a, hvor 

 baade Straalekarrene og en 

 Krans omkring Forplantnings- 

 redskaberne kunne lyse. 



Nogle faa Arter lyse frivillig, 

 de fleste kun, naar de pirres 

 dertil ved Berøring, Stød, Fersk- 

 vand, Elektricitet, Varme eller blot ved Berøring med 

 Luften. Berører man Pelagia noctiluca midt paa sin 

 hvælvede Skive, eller kjører man den rundt i Vandet med 



FLg. 2. Oceania pileata (efter 

 Ehrenberg). b Klokken, d. Fang- 

 traadene i Klokkens Rand. c ,, Kne- 

 belen" (Maven med Mundarmene 

 og Æggestokkene). 



