415 



vidunderlige Dyr, og deres milde blaalige Skin snart dæmpes, 

 snart blusser op rundt omkring, saa vidt Øjet rækker. Pan- 

 ceri iagttog, at i enhver slig Koloni udgaar Skinnet fra 

 utallige lysende Punkter i Valsens Væg, der ligge i en be- 

 stemt Afstand fra hinanden, to og to nærmere sammen; 

 og han fandt ved en nøjere Undersøgelse, at et sligt Par 

 Lyskilder altid tilhørte samme Individ, der altsaa har to 

 Lysbatterier (1. Fig. 10), som ligge i Nærheden af den store 

 Nerveknude, under det første fra dette udgaaende Nervepar 

 og op til Indersiden af Dyrets tynde gjennemsigtige Kappe ; man 

 har iagttaget dem for længe siden, 

 men ikke erkjendt deres Betyd- 

 ning. Lesueur betragtede dem 

 saaledes urigtig som Æggestok- 

 kene; Huxl*ey, der havde op- 

 daget de virkelige Æggestokkes 

 Beliggenhed , kaldte dem blot 

 »Cellemasser«, og de ere i Virke- 

 ligheden udelukkende sammen- 

 satte af kuglerunde Celler uden 

 Kjærner, men fyldte af et ægge- 

 hvideagtigt og af et i Æther op- 

 løseligt Stof. EnPyrosoma af 

 2,7 Tommes Længde indeholder 

 allerede c. 2 a 300 Individer, alt- 

 saa 4-600 Lyspunkter ! Lysstrøm- 

 mene kunne sammenlignes med 

 Søfjerenes ; de udgaa fra det 

 Sted, der pirres, men brede sig 



over hele Valsen, dog ikke saa hurtig eller saa flammende 

 som hos Søfjerene, og fornyes ikke af sig selv, hvis Pirringen 

 ikke gjentages. Mærkeligt er det, at medens Lyset altid 



Fig. 10. Den øverste Del 

 af det enkelte'Sækdyr i en 

 Ildvals e. a Indførselsaabnin^ 

 for Vandstrømmen. n. Nervesy- 

 stemet med dets Grene. 1. Lys- 

 redskaberne, g. Gjællerne. 

 (Efter Panceri). 



