Om Planten opfattet som et Samfund. 



Af E ug. W ar min g. 



n. 



1 forrige Afsnit gjorde vi Bekjendtskab med Borgeren i den 

 Stat, som vi her betragte, nemlig Planten, eller i Grunden, 

 som jeg antydede, i enhver levende Organisme. Med et 

 mere videnskabeligt Navn kunne Vi kalde denne Borger 

 Cellen, og vi saa, at Cellen, saaledes som Nutiden op- 

 fatter den, er en Protoplasmamasse*) med eller uden 

 Kjærne, at det er denne Masse, der er det egentlig levende 

 og virkende, at den ene for sig er i Stand til at 

 danne et levende Væsen og udføre alle Ernæringens og 

 Formeringens Fænomener, og at det, som egentlig har 

 givet Cellen dens nu næsten urigtige eller i alt Fald vild- 

 ledende Navn, nemlig dens ydre faste Omgivelse eller 

 Væg, snarest blot og bart er et Klædningsstykke, som i 

 mange Tilfælde, nemlig hos de laveste Organismer, kan 

 kastes bort og virkelig kastes bort. Cellevæggens Betyd- 

 ning bliver os derimod klar, navnlig saa snart vi have 

 med en flercellet Plante at gjøre, thi den afgiver da den 

 faste Støtte, ved hvis Hjælp det hele Samfund opbygges 



*) Af det græske: protos, først, og plasma, det formede eller dannede. 



