14 
former af Frugttræer; Roser uden Torne; Blomster, hvor 
Støvdragerne og Støvveien omdannes til Kronblade; Frugter, 
der ikke blot have naaet en kjæmpeagtig Størrelse, men 
hvor nogle Væv ere trængte tilbage, andre udviklede, alle 
forandrede. Den Tid, der medgaaer til Udviklingen, er 
højst forskjellig. I Frankrig bruger Byggen 5 Maaneder 
for at modnes, hos os omtrent ligesaa lang Tid, i Fin- 
land og Lapland kun to. Gartnerne bestemme næsten efter 
Behag Blomstrings- og Modningstiden af vore Ziirplanter, 
Grønsager og Frugter. Frugtbarheden kan forøges, som 
hos Alpejordbærplanten, der næsten bærer hele Aaret, 
eller formindskes, som hos de hvide Rips, der have langt 
færre Kjerner end de røde, ja udslukkes aldeles, som er 
skeet med Bananen, der saa naturligviis kun kan for- 
plantes ved Stiklinger. 
Hos Dyrene findes nøiagtigt de samme Forhold. De 
forskjellige Racer kunne frembyde Forskjelligheder i Størrelse 
og Proportion, der forudsætte en Forandring i alle eller 
dog nogle af Legemets Organer. Haar, Fjedre, Horn falde 
bort eller tiltage i Antal. Endog i Skelettets Dele fore- 
gaae lignende Forandringer: hos Fedekvæget er hele 
Beenbygningen svækket og derimod Musklerne og Fedtet 
udviklede. Hos de Dyr, som bruges til at løbe, er det 
Muskler og Sener, der ere udviklede paa de andre Syste- 
mers Bekostning. Selv Hjernemassen er underkastet be- 
tydelige Forandringer; et Blik paa en Pudelbjerne og en 
Myndehjerne er nok for at overbevise derom. — Frugtbar- 
heden er aftaget eller forsvundet hos Fedekvæget. Hos 
Svinet er den derimod tiltaget betydeligt.  Vildsoen faaer 
6—8 Grise een Gang om Aaret, medens den tamme So 
faaer 10—15 to Gange om Aaret, saa at Frugtbarheden 
idet mindste er bleven tredobbelt. Det sarmme er i endnu 
