16 
Hos Menneskegrupperne forekomme der ogsaa anato- 
miske , physiologiske og psychologiske Forskjelligheder, 
og vi skulle nu see, at de ere af langt ringere Omfang 
end hos Racerne af een Art af Dyr. 
I ingen Henseende afvige Menneskegrupperne saa 
meget fra hverandre som i Farven, der ogsaa har været 
det første Moment til at fremkalde Forestillingen om for- 
skjellige Menneskearter. Imellem en kulsort Neger og en 
skinnende hvid Caucaser er der unægtelig en slåaende 
Forskjel. Men selv denne store Afstand taber mærkværdigt 
i Betydning, saasnart man trænger dybere ind og under- 
søger, hvori den er begrundet. Huden bestaaer af tre 
Hovedlag: Overhuden, den hornagtige, gjennemsigtige, 
følelsesløse Deel, der hæves ved Skoldning eller en spansk 
Flue; den egentlige Hud, der er et tæt Væv af Traade, 
rigeligt forsynet med Kar og Nerver; og mellem begge 
det saakaldte malpighiskeSliimlag, der bestaaer af rund- 
agtige Celler. Overhuden .og den egentlige Læderhud ere 
aldeles identiske hos den Sorte og den Hvide. Sliimlagets 
Celler ere derimod hos de Hvide farveløse, hos de 
farvede Mennesker indeholde de et Farvestof. En saa 
ringe Forskjel vilde allerede i og for sig være utilstrække- 
lig som Årtsmærke, men den taber al Betydning, naar vi 
see, at det samme Phænomen forekommer hos de hvideste 
Menneskegrupper. Mikroskopiske Undersøgelser have godt- 
gjort, at de smaa brune Pletter, der undertiden findes hos 
Hvide og saa lidet ansees for vanzirende, at de kaldes 
Skjønhedspletter, beroe paa nøiagtigt den samme Pigment- 
dannelse. Ligesaadan gaaer det med Fregner, Skjolder, 
og med den Ring, der omgiver Brystvorten. Under 
Svangerskabet opstaae ikke sjelden mere eller mindre 
udbredte Farvninger af Huden. Camper omtaler et 
