26 
lære at læse og skrive næsten ligesaa hurtigt som Euro- 
pæere, at de forstaae og tale Engelsk og ere muntre, 
nysgjerrige, forstandige og have megen Sands for det 
Komiske; og de saaledes beskrevne Folk ere kun de, 
der boe nærmest ved Sidney: Cuningham siger, at der 
gives Folkeslag,.der ere dem langt overlegne. To Ny- 
hollændere, Daniel ogBenilong, bleve førte til England, 
opdragne, indførte i den fine Verden og opførte sig som 
sande »Gentlemen«. Men det er ikke blot enkeltstaaende 
Individer, der kunne civiliseres. En Englænder Bateman, 
der med en Deel Andre begav sig til Port Philips paa 
Sydsiden af Nyholland for at stifte en Coloni, blev for- 
bauset over at finde, at de Indfødte havde langt bedre 
Klæder, Boliger og andre Nødvendighedsartikler end deres 
Landsmænd; men Gaaden løstes snart, da de fandt en 
gammel engelsk Grenadeer, der ved et tidligere Coloni- 
sationsforsøg var undvegen og bleven Høvding for de 
Vilde, hvem han nu bibragte en højere Cultur. 
Da man manglede Arbeidskraft i de engelske Cølonier 
har man begyndt at anvende de Indfødte som Faarehyrder 
og Røgtere eller til at opdyrke Jorden og lave Muursteen. 
Man seer af alt dette, at Nyhollænderen ligesom andre 
Mennesker er modtagelig for den Cultur, der tilføres ham 
af dem, der ere rykkede videre frem end han. Men selv 
påa deres egen Haand have de udviklet en vis Cultur. 
Folkene ere deelte i Claner, og disse igjen i Stammer og 
Familier, hvis Navne komme igjen i Individernes. Hver 
saadan Stamme besidder sit eget Territorium, der ei be- 
trædes af Fremmede uden i Krigstilfælde eller efter fore- 
gaaende Indbydelse, og Familierne, besidde igjen hver 
sit Stykke Jord.  Eiendomsbegrebet er altsaa udviklet 
hos dem. De forene sig ogsaa i større Samfund til 
