28 å 
de, der adskille Dyreracerne, men at de langtfra ere saa 
store. Naar altsaa een og samme Dyreart kan frembyde 
saa store Afvigelser, er der Intet i Veien for ogsaa at 
betragte alle Mennesker som Individer af den samme Årt, der 
deler sig i Grupper, imellem hvilke der kun finder en 
Raceforskjel Sted. Denne Slutning, der her kun er rime- 
lig, bliver bydende nødvendig, naar vi gaåae over til at 
betragte Parringsevnen og Frugtbarheden. 
Pårringen mellem Individer, der høre til forskjellige 
Racer eller Arter, kalder man Krydsning. Det Dyr, der 
er avlet af to Individer af forskjellig Race, ville vi med 
Quatrefages kalde en Mestits, og det, der avles af Indi- 
vider, der høre til forskjellige Arter, en Bastard eller Hy- 
brid, hvad enten Talen er om Planter eller Dyr, thi igjennem 
hele den organiske Verden hersker den største Overeensstem- 
melse i Henseende til Befrugtningen og Forplantningen, 
medens vi derimod skulle faåae at see, at der gjør sig 
stor Forskjel gjældende, eftersom Forældrene kun ere 
adskilte ved Raceforskjel eller tilhøre forskjellige Arter. 
Hos Planterne foregaaer Mestitsdannelsen let. 
Vinden blæser Støvet bort fra en Blomst og fører det over 
påa en af en anden Race, som derved befrugtes, eller 
det overføres af Insekter, der søge Næring snart i den 
ene, snart i den anden. Et Exempel paa saadanne Me- 
stitser have vi i de stribede Tulipaner, der opstaae ved 
Krydsning mellem forskjelligt farvede Racer. Denne Kryds- 
ning kan ligesaavel vise sig i hvilkensomhelst anden Deel 
af Planten. Saaledes fandt Naudin i Jardin des piantes, 
at Frøene af et eneste Græskar frembragte alle de Former 
af Frugter, der charakterisere de Racer, som fandtes i 
Haven. 
