36 
mere eller mindre forandret. Trods alle Bestræbelser er 
det derfor heller ikke lykkedes at faae tilvejebragt en 
hybrid Fuglerace, medens det vrimier af Mestitsracer. 
Pattedyrene frembyde noget mere forviklede Forhold. 
De eneste to Arter, hvis Krydsning stadigt er frugtbar, 
Hesten og Æselet, faae et Afkom, der næsten stedse er 
ufrugtbart. Det hører til de største Sjeldenheder, at et 
Hunmuulæsel føder, og man har ikke et eneste Exempel 
paa, at Hannen har været istand til at befrugte. I Aaret 
1858 blev et Muulæsel drægtigt i Nærheden af Biskra i | 
Algier. Denne Begivenhed var noget saa uhørt, at den 
vakte den største Bestyrtelse, og Araberne, der troede, 3 
at Verdens Undergang maatte være nær forestaaende, holdt 
Faste for at forsone Guddommen. Man kan ikke let tænke | 
sig et stærkere Vidnesbyrd om, hvor sjeldent Muulæselet 
undfanger. Den mikroskopiske Undersøgelse har ogsaa 
godtgjort, at Befrugtningsstoffet næsten stedse er saa 
aldeles omdannet, at det bliver uskikket til Befrugtning, 
og at Æggene, skjøndt mindre angrebne, dog ogsaa have 
undergaaet en betydelig Forandring. 
En saadan Ufrugtbarhed findes imidlertid ikke hos | 
alle Hybrider af Pattedyr.  Gjentagne Gange har man 
seet, at mandlige eller kvindelige Hybrider i forskjellig 
Grad vare i Stand til at forplante sig ved at paåarres med | 
Faderens eller Moderens Art. Saaledes har en mandlig | 
Bastard af et Hunæsel og en Dschiggetai (Equus hemionus) 
befrugtet Æseler og Dschiggetaier. Sjeldnere have Ba- 
starderne viist sig indbyrdes frugtbare og været Udgangs- 
punktet for flere Generationer. Dette var Tilfældet med en 
Hunulv, som Marquien af Spontin-Beaufort fangede tre 
Dage efter dens Fødsel og lod opføde ved Kunst. Den blev 
parret med en Hund og deres Afkom var frugtbart igjennem 
