38 
Buffon een Gang at tilvejebringe et saadant, men Geoffroi 
har aldrig kunnet opnaae det. I Peru og Chili er Frugt- 
barheden af disse Forbindelser derimod saa sikker, at 
den ligger til Grund for en udbredt og blomstrende In- 
dustri. Det paastaaes, at Bastarderne ere indbyrdes frugt- 
bare; men om de ere det i det Uendelige, og hvilke For- 
andringer de muligviis frembyde efter nogle Generationer, 
er ikke bekjendt. Såa meget er vist, at man krydser dem 
med Fåaret, og de herved fremkommende Mellemformer ere 
frugtbare og håve et smukt blødt Skind; men hvis de”parre 
sig indbyrdes i tre eller fire Generationer, faaer det samme 
Beskaffenhed som hos Gedebukken. For bedre at bevare 
Egenskåberne hos Krydsningsafkommet, krydser man en 
Hun af denne anden Generation med en Han af den 
første. Saaledes faaer man Dyr, der have tre Ottendedele 
Gedeblod og fem Ottendedele Faareblod, og hvis Skind, 
de saakaldte »pellones«, ere en vigtig Handelsartikel. Men 
uagtet disse Dyr ere frugtbare, kom man ikke forplante 
dem i det Uendelige. Efter et ubestemt Antal af Genera- 
tioner nødes man til at begynde hele Krydsningsprocessen 
forfra, fordi der indtræder en Tilbagevenden til de op- 
rindelige Arter. Hvor vidt altsaa end Krydsningsmulig- 
heden mellem Geden:- og Faaret gaaer inde viden 
samme Stræben efter at vende tilbage til Udgangsformerne, 
og der er heller ikke her opstaaet en Bastardrace, der i 
mindste Maade kan stilles lige med Mestitsracerne. 
Af det anførte følger, at man i Krydsningen og ÅAf- 
kommets Frugtbarhed har et Middel til at prøve, om to 
Dyr høre til samme Art eller ikke, og vi ville nu anvende 
dette paa Menneskegrupperne. Vi finde da for det 
første hvad Krydsningsevnen angaaer, at Parringen fore- 
gaaer med største Lethed, og at den er frugtbar. Vi 
