46 
en bestemt begrændset Mellemrace med en charakteristisk 
Typus. Dette har derimod været Tilfældet andre Steder, 
hvor Forholdene begunstigede et saadant Resultat. Påa 
Taramas skovgroede Sletter i Brasilien findes en egen 
Race, kaldet Cafusoer, der er bleven grundlagt af Me- 
stitser af Negere og Indianere, der flygtede fra Euro- 
pæernes Etablissementer. At dømme efter de Beskrivelser 
og Tegninger, man har af dem, synes det, at disse 
Mestitsers Typus har forandret sig lidt og er bleven noget 
forædlet under Indflydelsen af en fuldstændig Frihed. 
Et lignende Forhold finder Sted med Griquaerne i 
Sydafrika. De Hvide ved det gode Haabs Forbjerg 
blandede sig med Hottentotterne og avlede Mestitser, som 
kaldtes »bastards.… Det var forbudt ved Lov at indgaae 
Ægteskab med de Indfødte, og Bastarderne bleve ikke 
døbte. Da de udgjorde en vild, urolig Befolkning, trængte 
man dem saa dybt ind i det Indre af Landet som muligt, 
og de Fleste lagde Ørkenen mellem sig og Capstaten, 
nedsatte sig hiinsides Orangefloden og lode deres Røverier 
gaae ud over begge de Racer, de skyldte deres Udspring. 
I Aaret 1803 lykkedes det Missionairerne Anderson og 
Kramer at fåae en Deel af dem omvendte til Christen- 
dommen og at formaaåae dem til at tage fast Bolig. Disse 
antoge Navnet Griquaer og kaldte deres By Griquatown. 
Til dem sluttede sig et betydeligt Antal af forskjellige 
hottentottiske Stammer, såa at det africanske Blod blev 
det overveiende. Denne Befolkning er i vore Dage stegen 
til 10 til 12,000 Individer, der besidde en forholdsviis 
betydelig Cultur. 
De fleste Polygenister, og især hele den americanske 
Skole, betragte Austrålierne som hørende til en ganske 
anden Art end den hvide Europæer. Men disse to for- 
