52 
Føde påa Æggets Beskaffenhed sees hos Pattedyrene. 
Ved at fodre Dyr med Krap bevirker man, at deres 
Knogler blive røde. Flourens har foretaget dette Forsøg 
med drægtige Dyr og fundet, at ikke blot Moderens, men 
ogsaa Fosterets Been antage den røde Farve. — Ved at 
tage Æg af en Laxørred og hensætte dem i Vand, der ei 
er egnet til Fremkomsten af den Spragling, der charak- 
teriserer denne Fisk, faaer man Ørreder uden Pletter. — 
Geoffroi St. Hilåire har ved Forsøg beviist, at mange 
Misdannelser have deres Oprindelse fra en ydre Vold, ud- 
øvet påa Moderen. Naar Mediet har saa stor Indflydelse 
paa Ægget og det sig udviklende Foster, kan man indsee, 
hvor meget det maa bidrage til at gjøre Afkommet for- 
skjelligt fra dets Forældre og gjøre Sødskendene indbyrdes 
forskjellige. 
Efter Fødselen vedbliver denne Mediets Indflydelse 
paa det unge Dyr, og endog den Voxne er den under- 
given; men Virkningen kan ikke mere være såa stor. 
Naar Mediet forbliver det samme, undergaaer Dyret ogsaa 
sjelden Forandringer, men jo mere det forandres, desto 
større Afvigelse frembyde ogsaa Individerne. I den tamme 
Tilstand, hvor Dyrets Levemaade bestemmes af Mennesket, 
er der langt større Forskjel end i Naturlivet. Dyrenes 
Opholdssted, Føde og hele Røgt er meget forskjellig ikke 
blot i forskjellige Lande og Provindser, men påa de for- 
skjellige Eiendomme. Man seer derfor ogsaa de tamme 
Racer opstaae i langt større Mængde end de vilde. Iblandt 
disse vil man finde, at meget afvigende Former af samme 
Art stedse ere fjernede langt fra hverandre, hvilket let 
forklares af den større Forandring, Mediet frembyder i 
saa store Afstande. Denne Antagelse bestyrkes af den 
Omstændighed, at Forskjellen mellem Racerne er långt 
