67 
Sammenligning mellem Dyrene i forskjellige Climater fører 
til samme Slutning. De Dyr, der leve i Polaregnene, og 
de, hvis Hjem er under Æqvator, have ifølge hele deres 
Organisation og Levemaade aldrig kunnet leve Side om 
Side. Det antages derfor almindeligt, at de Dyr og 
Planter, der charakterisere en vis Deel af Jorden i Mod- 
sætning til andre, ere blevne til i denne Egn. Men disse 
Skabelsescentra begrændses forskjelligt, og Ågassiz er 
for absolut i at afstikke Grændserne. Efter ham er der 
otte store zoologiske Riger, der hvert have sin characteri- 
stiske Fauna, og svarende hertil en egen Menneskerace. Disse 
Riger ere det arktiske, det mongolske, europæiske, 
americanske Rige, Negerriget, Hottentotriget, det 
malaiiske og australiskeRige. Alle organiske Væsener 
lige fra Planten til Mennesket tænker han sig frembragte ved 
en Localkraft, der har paatrykt dem alle et fælleds Stempel. 
Men Rigerne ere ikke såa skarpt begrændsede. Man seer 
tvertimod det, der er et velafgrændset Rige for een Dyre- 
classes Vedkommende, slutte sig sammen med andre Egne 
i Henseende til en anden Klasse. Nyholland er saaledes 
et af de meest bestemt afgrændsede Riger ved sine Patte- 
dyr, hvorimod det har Insektfauna tilfælleds med Ny Zeland 
og Ny Caledonien. Ved Suezlandtungen findes de samme 
Fugle ved begge Kyster, men derimod heelt forskjellige 
Vanddyr. Man kan altsaa ei med Agassiz betragte hele 
den locale Dyreverden som et Produkt af en lokal Kraft. 
End mindre kan man give ham Medhold, naar han 
overfører sin Theori paa Mennesket, og antager, at der i 
hvert af de zoologiske Riger er opstaaet en Menneske- 
race.  Dyregeographien lærer, at hvert Centrum har sine 
egne Typer, det vil sige Dyr, der i deres Bygning have 
noget særdeles fremtrædende Eiendommeligt, Som adskiller 
BF 
