83 
Aarrække tilbage den Deel, som hvert Aarsskud har havt 
i dens Dannelse. Men allerede i det andet eller tredie 
Aar viser der sig en paafaldende Forskjel i Længden af 
de 2—3 øverste og 1—2 nederste Sideskud; hine ere 
nemlig bestemte til at danne egentlige Grene, disse der- 
imod Dværggrene. 
Aarsskuddene stemme hos Træerne i Alminde- 
lighed overeens med Bøgens deri, at Stængelstykkerne 
ere længst op imod Spidsen, og at der her sidder 
de kraftigste Knopper, som det følgende Aar danne de 
længste Skud, men forresten frembyde de store For- 
skjelligheder, navnlig 1) i Stængelstykkernes Antal og 
Længde, 2) i Bladenes og som Følge heraf ogsaa Side- 
skuddenes Stilling og endelig 3) med Hensyn til de Knop- 
per, som det følgende Aar danne egentlige Grene eller 
Dværggrene, eller som slet ikke komme til Udvikling — 
Exempler herpåa meddeles nedenfor —; men hos alle 
Træer danne Aarsskuddene det eensartede architectoniske 
Element, hvoraf den hele Plantebygning gradviis opføres. 
I Aarsskuddet er derfor allerede den Stiil antydet, som 
ligger til Grund for den hele Bygning, og man vil derfor, 
naar mån kjender Aarsskuddet eller i alle Tilfælde dette 
og dets første Skuddannelser, være i Stand til heraf at 
kunne construere det hele Træ. Vi skulle søge at oplyse 
denne Skuddets Betydning for Træformen ved nogle Ex- 
empler hentede fra Træer, der kunne tjene "som gode 
Repræsentanter for de architectoniske Hovedtyper, nemlig 
den søileformige Typus (hos de monocotyledone Træer), 
den kegle- eller pyramideformige og lagdeelte (hos 
Naaletræerne), den halvskjærmformige (hos Poplerne), 
den knudret - bugtede (hos Egen) og endelig den 
hvælvede eller kuppelformige Typus (hos Bøgen). 
6” 
