91 
de regelmæssige skjærmformige 
Greenpartier ere nemlig adskilte 
fra hverandre ved nøgne Mel- 
lemrum. Desuden er Stammen 
meget tyk i Forhold til de tynde 
Hovedgrene og udeelt, såa at 
man med største Lethed kan 
forfølge Træets Hovedaxe i hele 
dens Længde som en lige udeelt 
Søile, i regelmæssige Afstande 
skjæermformig udbredende sine 
Aarsskuddet (Fig. 8) 
viser her en til den hele Krone 
Grene. 
svarende eiendommelig Regel- 
Det 
er nemlig meget lige og be- 
mæssighed i sin Bygning. 
staaer af et stort Antal Stængel- 
stykker, der ere såa lidt ud- 
viklede og saa lidt sondrede fra 
hverandre, at man ikke, som hos 
Løvtræerne, kan påavise nogen 
skarp Grændse mellem dem. 
Hos Fyrren ere Bladene desuden 
meget ufuldkomne og vise sig 
kun som smaa brune Skjæl, der 
ere ordnede efter tætte Spiral- 
linier. I alle Bladbjørnerne 
dannes Knopper; men der viser 
sig snart en mærkelig Forskjel 
i disse Knoppers Beskaffenhed. 
Kun de Knopper, som sidde i Hjør- 
net af de øverste Blade (Fig. 8c), 
a 
To Aarsskud af Weymouthsfyrren, teg- 
nede efter Naturen i 1/4 af den nat. 
Størr. Af de krandsstillede Grene i 
Toppen af Aarsskuddet fra 1860 (ab) 
er kun den nederste Deel tegnet. Paa 
Aarsskuddet fra 1861 (bc) ere Dværg- 
grenene (e) kun tilstede foroven, paa 
"den nederste Deel sees alene de skjæl- 
agtige Blade (d), i hvis Hjørner Dværg- 
grenene have siddet. I Toppen (c) 
sees fem store Knopper i en Kreds 
omkring Endeknoppen. 
