skud, der naturligviis 
have den samme regel- 
mæssige Stilling som 
Bladene, såa at hvert 
sjette Skud staaer over 
hinanden (Fig. 12, 1— 
6). Sideskuddene ere 
opadrettede, og de 
øverste ere især lange 
og naååe næsten op til 
samme Høide som En- 
deskuddet, saa at Halv- 
skjærmformen allerede 
gjør sig gjældende i 
den første Greendan- 
nelse og derpaa gjen- 
tager sig i alle de 
følgende og i det hele 
Træ. — Medens de 
fleste Popler væsentlig 
stemme overeens i Kro- 
. nens Form, saa vise de 
derimod temmelig stor 
Forskjel i dennes Tæt- 
hed. Det er nemlig kun 
95 
To Aarsskud af Sortpoppelen, tegnede efter Natu- 
ren i 1/8 Størrelse. a b er dannet 1860 og 
lignede da i enhver Henseende det sidste Aars- 
skud (b c). Først 1861 dannedes Sideskuddene og 
af Endeknoppen det ny Aarsskud. 
hos Sortpoppelen, den canadiske Poppel og de med disse 
beslægtede Arter, at Aarsskuddet udsender talrige Sideskud, 
hvorved der dannes de tætte kostformige Greenpartier. 
Hos Balsampoplerne derimod har Aarsskuddet kun et 
eller to til tre lange 
Sideskud; de øvrige ere korte 
Dværggrene. Disse Popler have derfor en tyndere Krone 
og desuden mere uregelmæssige og knudrede Grene. 
z 
