144 
af Metamorfosen, hvormed vi hidtil have beskjæftiget os 
— men tillige, og det efter en, stor Maalestok, om en 
ny Produktion, en Fremvæxt af nye Elementardele 
(Led og Lemmer), indtil Legemsbygningens Grundplan er 
fuldstændig gjennemført. Begrebet »Metamorfose« er 
derfor her ingenlunde reent, det er i Grunden kun .en 
egen Form for Væxten, ledsaget af en Omdannelse af 
enkelte Organer, f. Ex. af Larvens tre Par Svømmefødder. 
Dog er der een Anaålogi mellem de lavere og høiere 
seer man påa større Larver, at Grunden af Halen er opsvulmet, og 
at der der udvikler sig 6 smaae kløftede Forpar med lange Børster 
og en ny Hale; ved Siden af det enkelte uparrede Øie uddannes 
2 sammensatte Øine ligesom hos mange Phyllopoder. Ved et 
følgende Hudskifte viser Girripednymfen sig derfor med en 
temmelig forandret Skikkelse; den har en sammentrykt, aflang, 
Aklappet Skal; fortil rager et eiendommeligt Lemmepar (egenlig 
Antenner) frem, ved hvis Hjælp den kryber omkring og senere 
hæfter sig fast; ved Grunden af det findes 2 større sammensatte 
og et mindre enkelt Øie. Bagved Munden rage Børsterne af.de 
6 Par endnu korte, tvegrenede og 3leddede Fodpar frem mellem 
Skallerne og bagved dem en lille Hale, bestaaende af 3 korte Led 
og et 2leddet Fodpar med lange Fjerbørster. Munden er i dette 
Stadium lukket og Mundfødderne endnu ikke tilstede; den kan 
endnu svømme omkring ved Hjælp af de 6 Par Fødder. Indenfor 
Cirripednymfens Huddække foregaaer der nu igjen nye Om- 
dannelser, igjennem hvilke de 6 Fodpar faae en langt betydeligere 
Udvikling, og ved et nyt Hudskifte gaaer den endnu meget lille, 
fasthæftede unge Cirriped over i sit 3die Hovedstadinm; først 
nu begynde de for de enkelte Slægter eiendommelige Skal- 
dannelser at komme til Syne i den omskabte Cirripeds Kappe 
(Nymfens Skal) og Stilk (hos Nymfen en Deel af Forkroppen eller 
Hovedet). Ved den sidste Forvandling gaae de 2 store Øine tabte, 
men det simplere Biøie bliver tilbage, ligeledes Antennerne, 
skjøndt som aldeles rudimentære Dannelser. — De normale Cirri- 
pediers Udvikling er ganske vist i høj Grad centrifugal eller 
aberrant, men, ligesom Krabbernes, kun retrograd i enkelte De- 
tailler; hos de lavere, snyltende og saa paafaldende simpelt 
byggede Cirripedformer, f. Ex. Peltogastrinerne, er den der- 
imod unægtelig ligesom hos tilsvarende Lernæformer i høi Grad 
retrograd. 
