181 
dringer, indtil de endelig som kjønsmodne Gordier atter 
bore sig ud af deres Vært, der ved denne Manøvre 
mister Livet. Det er ikke saa sjeldent at træffe Jord- 
krebs, der ere befængte med disse Parasiter, som, påa 
Grund af deres Størrelse, betydelig udspile Bagkroppens 
Ringe og derved forraade deres Nærværelse. Foruden 
denne Parasit hår den franske Anatom Leon Dufour 
fundet en anden Tråadorm, men i selve Tarmkanalen, 
som han har kaldt Oxyuris (?) Gryllo-Talpae; hvorvidt 
denne virker hæmmende paa Jordkrebsens Levevirksomhed 
staaer imidlertid endnu uafgjort. 
Med Hensyn til den Betydning, som man i øko- 
nomisk Henseende maa tillægge Jordkrebsen, kan man 
ikke Andet end erklære den for meget skadelig. Da den 
gjennemgnaver og opæder Planternes Rødder, som det 
synes uden nogen Undtagelse, forvolder den de største 
Ulemper i Haver, hvor Græsplainer, Siirplanter (især 
Nelliker), Buskvæxter (især Roser) bukke under for dens 
Anfald. Planterne gaae ud og kunne hyppigt med stor 
Lethed løftes op af Jorden, i den Grad ere Rødderne 
overbidte. Ogsaa for Land- og Forstmanden er den af 
stor Betydning; især lide Engene og lavtliggende Korn- 
marker af den; i Skoven er det fornemmelig Planteskolerne 
og yngre Træer, som ikke kunne taale dens Angreb. 
Der er altsaa fuldgod Grund til at see sig om efter 
Vaaben mod et saa skadeligt Dyr, og af saadanne træffer 
man i ældre Skrifter et heelt Arsenal, der, i vor 'Fid, have 
samme Feil som Middelalderens. nemlig Ubrugeligheden. 
Ludvig XV afkjøbte en Charlatan for en ublu Betaling 
et Middel til at ødelægge Jordkrebsen i hans pragtfulde 
Haver ved Versailles; Recepten bestod i at vande med 
Vand og Sæbelud, men hjalp maturligviis ikke. Man bar 
