189 
efter ”en krum, trækkende mod Vest, naar de gåae fra 
Polerne mod Ækvator, og i den modsatte Retning, naar 
de bevæge sig fra Ækvator mod Polerne. 
Vi vide jo, at Jorden dreier sig om sin Axe fra Vest 
mod Øst. Dersom vi nu tænke os en lille Deel af Atmo- 
sfæren ved Nordpolen, hvor den er i Hvile. og derpaa 
sat i Bevægelse i en lige Linie mod Ækvator, da kunne 
vi let indsee, åt denne Luftdeel, der kommer fra Jord- 
axen og derfor ikke deeltog i Jordens omdreiende Be- 
vægelse, efterhaanden som den bevæger sig Syd efter, 
vil finde, at Jorden såa at sige slipper bort fra den, og 
derfor vil det see ud, som om-den kom fra NO og gik 
imod SV; med andre Ord, det vil være en NO Vind. 
Lad os, for bedre at forstaae dette fremstille det paa 
en almindelig Jordglobus. Bring Øen Madeira f. Ex. 
under Messingmeridianen; sæt en af venstre Haands 
Fingerspidser påa Øen; drei derpåa, medens Fingren be- 
væges imod Syd langs Meridianen for at betegne Luft- 
delen, Globusen om dens Axe fra Vest mod Øst for at 
fremstille Jordens omdreiende Bevægelse, og stop, idet 
Fingren naåaer "Ækvator. Det vil nu sees, åt Fingrens 
Plads paa Globusen er sønden og vesten for Madeira, det 
Punkt, hvorfra vi gik ud; med andre Ord, Fingrens Vei 
paa Overfladen af Globusen har, ligesom Luftdelens paa 
Jorden, været fra Nord og Øst. ) 
Paa lignende Maade kunne vi fatte, hvorledes en. 
anden Luftdeel, som udgaaer fra Ækvator, hvor den alt- 
saa har samme Hastighed som Jorden, for at indtage 
hins Plads ved Nordpolen, vil drage mod Øst og derfor 
synes at blæse fra SV mod NO, modsat den andens 
Retning. Det samme finder Sted imellem Sydpolen og 
Ækvator, kun sættes her Syd istedenfor Nord. 
