190 
Saaledes er den Virksomhed, der virkelig gaaer for 
sig i Naturen; og dersom vi tage disse to Luftdeles Be- 
vægelse som et Forbillede for det heles, ville vi have en 
Forklaring påa de store Luftstrømme, idet der imellem 
Ækvator og hver af Polerne er to Strømsystemer, et øvre 
og et nedre; den varme Luft stiger jo nemlig tilveirs, i 
hvorimod den køldere søger dybere ned. 
Saa langt har Halley, i sin Lære om Passatvindene, 
givet os Nøglen til Forklaringen af det atmosfæriske 
Kredsløb; men skulde Forklaringen standse her, saa kunde 
vi paa Jordens Overflade ikke have andre Vinde end NO 
Passatvinde paa denne Side og SO Passatvinde paa hin 
Side Ækvator. 
Lad os derfor vende tilbage til vor nordlige Luftdeel 
og følge den paa dens Reise fra Nordpolen over Ækvator 
til Sydpolen og tilbage igjen. Af en Grund, som ikke er 
bleven meget tilfredsstillende forklaret af Videnskaben, vil 
den Luftdeel, der kommer fra Nordpolen, istedenfor at 
gaae langs med Jordens Overflade hele Veien fra Polen 
til Ækvator, gaae en Deel af Veien i Atmosfærens øvre 
Regioner, indtil den kommer i Nærheden af 30 Graders 
Brede. Her møder den den Luftdeel, der kommer Syd 
fra og gaaer Nord efter for at indtage dens Plads. Paa 
omtrent 30 Graders Nordbrede trykke altsaa disse to 
Luftdele imod hinanden med deres: hele bevægende Kraft 
og frembringe derved et Stille og en Ophobning af Luft, 
der er tilstrækkelig til at modstaae Trykket af de to Vinde 
fra Nord og Syd. Fra den nederste Deel af denne Dæm- 
ning af Stille, som Sømændene kalde »Heste-Breden«, 
(Maury har kaldt den Krebsens stille Bælte) udgaae to 
Overflade-Vinde: en imod Ækvator som NO Passat og en 
anden imod Polen som SV Vinde. 
