191 
Disse Vinde udgaae fra Undersiden af det stille Luft- 
bælte, og følgelig måa den Plads, som den bortførte Luft 
indtog, udfyldes ved nedadgaaende Strømme fra det samme 
Bæltes øvre Luftlag. Det er ligesom Vandets Bevægelse 
i et Vandkar, hvori to Strømme fra modsatte Retninger 
løbe ind ved Overfladen og to af samme Styrke løbe ud i 
modsatte Retninger ved Bunuaen; Vandets Bevægelse maa 
her være nedefter, og saaledes er ogsaa Luftens i det 
stille Bælte. Endvidere staaer Barometret høiere i dette 
end nord og syd derfor, hvilket er et andet Bevis for 
Åtmosfærens Ophobning her og det Tryk, som dens nedad- 
gaaende Bevægelse udøver. 
Følge vi atter vor Luftdeel, der altsaa fra Nordpolen 
gik igjennem . Atmosfærens øvre Regioner til det stille 
Bælte og derpaa nedefter i dette, da føle vi den nu be- 
vægende sig langs med Jordens Overflade som NO Passat;. 
som såadan vedbliver den, indtil den naaer Ækvator, 
hvor den møder en lignende Luftdeel, der gik ud fra 
Sydpolen påa samme Tid, som den anden gik ud fra 
Nordpolen, og har blæst som SO Passat. Her, hvor de 
mødes under Ækvator, er der en anden Vindkamp og et 
andet stille Bælte; thi en NO og en SO Vind kunne ikke 
blæse til samme Tid paa samme Sted. De to Luftdele 
ere blevne satte i Bevægelse ved den samme Kraft og 
mødes altsaa med lige Styrke; de blive derfor paa Møde- 
stedet stoppede i deres Løb, og heraf opstaaer det mid- 
terstestille Bælte. 
Denne Hvile kan imidlertid ikke våre længe; thi op- 
varmede ved Solheden og trykkede fra begge Sider af NO 
og SO Passatens hele Styrke, maae… disse to Luftdele, 
der ere valgte som Billede paa det hele, stige tilveirs, 
