192 
en Virkning modsat den, der fandt Sted paa 30 Graders 
Nordbrede. 
Vor Luftdeel gaaer da, efter igjen at være stegen op 
til Atmosfærens øvre Regioner, ovenover og i modsat 
Retning af SO Passaten, indtil den nærved 30 Graders 
Sydbrede, i Steenbukkens stille Bælte, møder en anden, 
der er udgaaet fra Sydpolen og har bevæget sig Nord 
efter i de øvre Regioner. Ligesom før påa 30 Graders 
Nordbrede finder der nu her en medadgåaende Bevægelse 
Sted, hvorpaa vor Luftdeel slipper ud forneden og gaaer 
mod Sydpolen som en Overflade-Vind fra NV. 
Kommende skraat nd i Polarregionerne trykkes den 
fremad af lignende Luftdele, der komme i skraa Retning, 
og her er der igjen en stille Kreds; thi da den nærmer 
sig mere og mere skraat, vil den blive hvirvlet omkring 
Polen i fortsat Kredsløb; tilsidst naaer den Midten eller 
Stille- Kredsen og føres da opad til Atmosfærens øvre 
Regioner, hvorfra den igjen begynder sit Omløb imod 
Nord som en øvre Strømning indtil Steenbukkens stille 
Bælte; her møder den sin Kamerat fra Nord, de standse, 
stige ned og flyve ud som Overflade-Vinde, den, som vi 
følge, gaaer til Ækvatorial-Stillerne med SO Passaten; 
her stiger den op og gaaer derfra til Krebsens stille 
Bælte som en øvre Strøm modsat og ovenover NO Pas- 
saten. Den ophører da at være øvre Strøm, stiger ned 
og gaaer med SV Vindene imod Polen. 
Den Vei, vor tænkte Luftdeel nu har tilbagelagt, er 
paa høosstaaende Figur, der forestiller Jorden omgivet af 
sin Atmosfære, denne: I Nordpolen P stiger den tilveirs 
og følger derpaa i de øvre Regioner den Retning, som 
. Pilen A angiver, indtil den ved Krebsens stille Bælte 
