202 
skopet vare de imidlertid gyldne; der synes derfor ikke 
at være nogen Vanskelighed i at forklare Forskjelligheden 
af Søstøvets Farver, naar det sees i smaae Hobe under 
Forstørrelsesglasset, og naar det sees spredt og flyvende 
i Luften. j 
Det viser sig derfor, at vi her have i vore Hænder 
en Nøgle, som, skjøndt den ved første Øiekast synes 
skrøbelig og usikker, ikke desto mindre er.til at tage paa 
og stærk nok til at vise os Vei i Vindens Omløbsbaner. 
Søstøvets hyppige Nedslag imellem 17 og 25 Graders 
Nordbrede og i Nærheden af de Capo Verdiske Øer har 
fremkaldt nøiagtige mikroskopiske Iagttagelser. Og det er 
vel disse Undersøgelser værd; thi i Forbindelse med vore 
Efterforskninger paa Observatoriet have de stor Betydning. 
Bredegrændserne for NO Passatens Udstrækning mod 
Nord ere underkastede Forandring. Om Foraaret ere de 
nærmest ved Ækvator, idet de undertiden påa denne 
Aarstid ikke nåae længere end til 15 Graders Nord- 
brede. Krebsens stille Bæltes Udstrækning og Plads. paa 
Jorden er ogsaa foranderlig; dets Bevægelse er afhængig 
af Aarstiden og foregaaer imellem 1.7 og 38 Graders Nord- 
brede. Ifølge de Forudsætninger, "som vore Undersøgelser 
førte til, var det i dette Bælte, at Atmosfærens øvre 
Strøm, der steg tilveirs i det ægqvatoriale Stille og flød 
mod NO, antoges at stige ned. Det er derfor i dette 
Bælte, at den Luft, der fører Søstøvet med sig, naaer 
Overfladen; og det er derfor her, at man kunde vente 
sig de fleste Støvnedslag. De Capo Verdiske Øer ligge 
netop i dette Bælte; de ere i den Retning, som Theorien 
angiver for den øvre Luftstrøm med »Regnstøvet« fra 
Orinoco og Amazonen, og de ere i den Region, hvor de 
hyppigste Støvnedslag finde Sted, hvilket alt sammen er 
