991 
mændene ikke altid have det fornødne Brændmateriale ved 
Haanden eller ikke ville offre deres Halm. I ethvert Til- 
fælde kommer det ifølge det anførte meget mere an paa 
at frembringe megen Røg end stærk Flamme. Boussin- 
gault tilraader at vælge saadanne Substanser, som paa 
eengang udmærke sig ved Billighed og ved Evne til at 
udvikle en stærk Røg, og foreslaaer hertil Steenkulstjære, 
Naphtalin, Harpix og Jordbeeg, hvilket man kunde brænde 
i Form enten af Fakler eller af store Lamper, og hvoraf 
nogle faae Flammer vilde være istand til åt indhylle en 
heel Tønde Land i Røg. Naturligvis maa man derved 
tage Hensyn til Luftstrømningerne, som, ogsaa ved saa- 
kaldet Vindstille, finde Sted om Morgenen i en ringe 
Grad, for at Røgen kan"trække hen over det Terrain, 
som man ønsker. — Det er imidlertid sandsynligt, at vaad 
Halm eller vaadt Løv og grønne Grene vilde være endnu 
bedre til dette Øiemed end de af Boussingault fore- 
slaaede Stoffer. Naar Skovkulturen drives paa en hen- 
sigtsmæsig Maade, kan det aldrig mangle Landmanden 
paa det fornødne Materiale til denne beskyttende Røgild. 
Endelig opstaaer det Spørgsmaal, under hvilke For- 
hold denne Beskyttelse imod Nattefrost skal anvendes. 
Naar Himlen ved stille Veir er bedækket med Skyer, 
er Røgningen unødvendig, thi Skyerne danne ligesom et 
beskyttende Dække over Planterne. Naar Natten er klar 
og der er nøgen Vind, er Røgning ogsaa overflødig, 
thi naar Luften er i Bevægelse, fryse Planterne aldrig 
påa den antydede Maade. Naar derimod Himlen er klar 
og fri for Skyer og Atmosfæren rolig, da indtræder 
denne skadelige Varmeudstraaling om Natten og om Mor- 
genen, og da maa man antænde hin Røgild, til hvilken 
man altid bør have Materiale i Beredskab. 
