264 
saaledes som dette maatte have klaret sig for os gjennem 
en Række Paavisninger af dets Optræden i Naturen, saa 
vidste jeg ikke at komme Svaret nærmere end ved at 
sige: en Metamorfose finder Sted, naar en Dyre- 
forms Udvikling ikke gaaer lige løs paa Maalet, 
men først åd en mere eller mindre lang Omvei 
nærmer sig til dette, saa at der uddannes en provi- 
sorisk Tilstand, en saakaldet Larveform, der ikke allene 
ved sin simplere Bygning, men meget mere ved at være 
udstyret med ganske andre Attributer og uddannet i ganske 
andre Retninger og i heelt forskjellige Øiemed, er for- 
skjellig fra Dyrets senere, endelige Form. I Reglen har 
den dog allerede som Larve nogle af sin: Klasses sær- 
lige Eiendommeligheder, hvorimod man aldrig hos Larven 
vil kunne erkjende det udvoxne Dyrs særlige Arts- 
mærker. — Den dybere Grund til, at Larven påa saa væsen- 
lig og gjennemgribende en Maade afviger fra .den endelige 
Dyreform, kan vistnok i Almindelighed søges i en væsenlig 
Forskjel i Levemåaaden; hvor en såadan findes mellem 
Ungen og den udvoxne Form, maa hin være udstyret med 
en anden Legemsbygning, andre Organer osv.; hvor den 
ikke finder Sted, er en særegen Larveform overflødig og 
Metamorfosen udebliver da”). Hos Havets låvere Dyr er 
”) Udtømmende er denne Forklaring af. Metamorfosens  Teleologi 
ganske vist ikke, men jeg veed ingen, der kommer den nærmere. 
Man kan med Rette spørge: hvorfor har Paludina en Larveform, 
Lymnæ us ikke? hvorfor Pteropoderne, men ikke Blæksprutterne? 
— Jeg troer, at man dertil kan svare, at der ved Siden af hin 
Lov, der refererer Metamorfosen til Levemaaden, gaaer en anden, 
nemlig at Naturen saa vidt muligt holder sig sineRegler efterrettelige, 
selv om Anvendelsen er lidt vilkaarlig Reglen er her: den hele store 
Typus af Snegleklassen, hvortil høre nøgne Havsnegle, skalbærende 
Havsnegle, Kølsn., Vingesn. osv. gjennemgaae en vis bestemt Meta- 
morfose, have en vis bestemt Larveform, uaåanseet om enkelte af 
