287 
som ere indesluttede i saa lille et Rum, en lille Verden 
for sig med sine Vexelvirkninger, der ligesom ere et- Gjen- 
skin af Naturens store Kredsløb, hvor Intet frembringes 
uden at have sin Aarsag og uden at tjene til sit Formaal. 
For at man kan gjøre sig et Begreb om Forholdene 
ved forskjellige Høiovne, kunde det maaskee ikke være 
ganske uinteressant at opstille nogle Exempler. I en 
belgisk Høiovn med 30 Fods Høide produceres dagligt 
70 Centner Jern, der udsmeltes af Brunjernsteen ved 
Trækul. De fleste Ovne i Toscana arbeide med Jern- 
glands fra Øen Elba, hvoraf der daglig udsmeltes mellem 
190 og 270 Ctn. Jern; det" til Forbrændingen fornødne 
Kvantum Luft beløber sig for hvert Minut til $820—1000 
Kubikfod, hvilket dog er ringe i Sammenligning med de 
360,000 Kbf., en stor engelsk Ovn hver Time forbruger. 
Hvilke enorme Størrelser! En eneste Ovn consumerer 
aarligt c. 3050 Millioner Kubikfod, og naar man nu regner, 
at der alene paa et enkelt Hytteværk i England findes 
18 saadanne Luftslugere foruden 160 andre Ovne, da 
bliver man ganske beklemt, man snapper uvilkaarligt efter 
Veiret for at forvisse sig om, at al den til ÅAande- 
" drættet fornødne Luft endnu ikke er forbrugt. 
Det saaledes umiddelbart i Høiovnen udsmeltede Jern 
fører Navn af Raajern øg er jo — som før er omtalt — 
en Forbindelse af Jern med Kulstof. Dette Raajern kan 
være af forskjellig Sammensætning i Henseende til dets 
større eller mindre Kulstofmængde samt de Stoffer, 
hvormed det er forbundet. == Kulstofmængden udøver 
den største Indflydelse paa Jernets Beskaffenhed. Det 
kulstofrigeste Raajern kaldes Speiljern (fra 5,1 pCt. til 
5,8 pCt. Kulstof), der som oftest er temmelig frit for 
