319 
dets Udseende er der friskere og grønnere, og det er da især 
påa denne Side af Øerne, at det øvre Bælte har den angivne 
Beskaffenhed. Maanederne fra November til Januar udgjøre 
Regntiden, og da ere Kegnskyl og Tordenveir ikke sjeldne ; 
men Mai— August ere aldeles regnløse, og i de andre Aars- 
tider er Regn sjelden. I Regntiden indtræder undertiden 
Vindstille og Vestenvind, men ikke af nogen lang Varig- 
hed; Sydvestmonsunen, under hvis Omraade Vind- 
kortene henlægge Havet mellem vort Arkipelag og Panama- 
Tangen, finder jeg dog ikke udtrykkelig omtalt af de Rei- 
sende.”) Klimaet skildres iøvrigt som meget sundt. 
Varmegraden er forholdsvis lav; ombord paa »Beagle« 
var der om Dagen i September Maaned i 25 Dage fra 
HRG: Ms til-Kls'3E. ;M/ mellem 48:.0g 239%0C.:5 Mai 
Maaned havde »Eugenie« en Varmegrad af 27 til 329 C. om 
Dagen, 24% om Natten. De Besøgende klage dog ofte 
over en utaalelig Lummerhede i det lavere Bælte af 
Øerne, hvor det altid skal være 3— 4? varmere end i 
deres højere Deel, som hår en behageligere og friskere 
Luft. I Oktober Maaned opholdt Darwin sig en Uge paa 
James - Øen, og Himlen var da i Reglen skyfri; Varme- 
") Det er altid vanskeligt at danne sig en bestemt Forestilling om 
et lidet kjendt Lands Klima efter de Besøgendes ofte modstri- 
dende Angivelser.  Ovenstaaende er efter Fitzroy og Darwin. 
Dupetit-Thouars udtrykker sig omtrent saaledes: »Galapagos- 
Øerne have 2 Vintre (Regntider) og 2 Somre; hver Gang Solen 
passerer Linien, er Veiret stormfuldt og Regn falder rigeligt og 
hyppigt, afvexlende med stille, tung Hede. Vindene ere nu mere 
variable, gaae undertiden om til N.V. og V., Taager ere hyppige. 
Naar Solen staåaer over Steenbukkens Vendekreds, blæser Passaten 
meest fra Syd. og naar den gaaer mod Krebsens fra N. Det er 
da smukt Veir, stærk Hede, men Luften forfriskes af Passaten. « 
Det synes ikke let at forene denne Skildring med den ovenstaaende, 
der forekommer mig at fortjene mere Tillid. 
