324 
Arkipelaget”); derimod findes der enkelte Slyng- og Snylte- 
planter (en Orchidee, Mistelplanter, Passionsblomster, en 
Hørsilke osv.), Brægner, Mimoseformer osv. 
Større Interesse knytter der sig til Galapagos-Øernes 
Flora, fordi det er muligt med temmelig Sikkerhed at 
skjelne imellem de Arter, der have oprindelig hjemme paa 
Øerne, og dem, der ere blevne indførte eller indvandrede 
andetsteds fra, saa vel som at vise, hvorfra disse ere 
komne, hvilket kaster et ikke ringe Lys over Plante- 
vandringerne overhovedet. Ikke mindre end 154 blomster- 
”) Dupeiit-Thouars har opstillet den Hypothese, at man af 
Plantelivets større eller mindre Frugtbarhed og Frodighed kan 
slutte sig til Øernes forskjellige Alder; jo ældre de ere, desto 
frugtbarere ere de, thi desto mere Muldjord har der dannet sig. 
Herved overseer han, dog ikke, at de Øer, hvis Toppe råge op i 
Regnbæltet, deri have en stor Fordeel over de lavere, da den 
højere Del af Øerne ligesom danner Udgangspunktet for Plante- 
væxten, hvorfor den altid er den frugtbareste og muldrigeste, 
medens Frugtbarheden aftager med Højden og Strandbredden ofte 
er aldeles skaldet. Paa de yngre Øer viser Vegetationen sig der- 
for endnu kun pletvis, som Qaser midt i den sorte, ligesom svedne 
Klippejord.. Dampiers Beskrivelse af Øerne synes ogsaa at 
kunne tale for, at Plantevæxten har gjort ikke ubetydelige Frem- 
skridt i Løbet af ikke to Aarhundreder. Alt som Jordmassen for- 
øges, formåaer Jorden ogsaa bedre at holde paa Vandet, og det 
kan derfor, efter Dupetit-Thouars's Mening, gjerne være, at 
dette med Tiden kan bane sig Vei til Kysten paa flere Steder, 
end dette nu er Tilfældet; det synes næsten, som om de to iøine- 
faldende Vandfald paa Chatham-Øen, der saa at sige falde lige 
ud i Havet, ikke kunne have existeret paa Commodore Por- 
ters Tid (1813), da han omseilede Øen søgende efter Vand, 
uden at blive det vaer, og heller ingen åf de mange engelske 
Hvalfangere, som han havde gjort til Fanger, vidste af fersk Vand 
at sige paa dette Sted. — Jeg skal ikke videre drøfte disse 
ret interessante Bemærkninger, men det forekommer mig dog 
noget besynderligt, at de senere Tider skulde -have frembragt 
nogen kjendelig Forandring i Naturforhold, der i Aartusinder have 
havt Tid nok til åt uddanne sig. 
