358 
Denne sidste benyttes tillige til at opvarme Vandet, idet 
en muret Vandkjedel er anbragt i Svovlovnen. Gjennem 
vide Rør strømmer nu Blandingen af Svovlsyrling og Sal- 
petersyredampe ind i det første Blykammer, derfra ind i 
det næste og de følgende, tilsidst ud igjennem den høje 
Skorsten, hvis Træk kan modereres ved Spjeld. TI alle 
Biykamre udmunde et eller flere snævre Rør, hvorigjennem 
Vanddampene suse ind. Den dannede Svovlsyre flyder 
ned paa Blykamrenes Bund, som derfor maa have en vis 
Heldning for at man med Lethed kan tappe Syren ud. 
I de franske Fabriker foretages Svovlbrændingen og 
Vandets Opvarmning påa samme Maade, men Strømmen 
af Svovlsyrling og Vanddampe nødes her til først at pas- 
sere et mindre Kammer, hvor den maa stryge hen over 
Plader, der ere anbragte over hinanden med en meget 
ringe Afvigelse fra den vandrette Stilling, og paa hvilke 
der stadig flyder en langsom Strøm af Svovlsyre, mættet 
med Iltforbindelser af Kvælstof, en Vædske, som man faaer 
i Løbet af selve Fabricationen. Fra det første Kammer 
gaaer Luftstrømmen gjennem et vidt Rør ind i det andet, 
paa hvis Bund findes et Lag af Svovlsyre, ligeledes mættet 
med Iltforbindelser af Kvælstof. Her bliver en ny Mængde 
Svovlsyrling omdannet til Svovlsyre, men Hovedsædet for 
Svovlsyredannelsen er dog det tredie og især det fjerde Kam- 
mer. I det tredie flyder fra Stenkrukker udenfor Kamret 
en langsom Strøm af Salpetersyre paa Terrasser af Sten- 
plader.  Salpetersyren strømmer som et Vandfald fra de 
øverste, smaa Plader ned over fire eller fem andre, der 
bestandig blive bredere; den frembyder altsaa en meget 
stor Overflade og bliver under Indvirkning af Svovlsyrlingen 
og Vanddampene omdannet til Kvælstoftveilte og Salpeter- 
undersyre. Disse Legemer optages for en Del af den 
