359 
dannede Svovlsyre, der nu gjennem et Rør flyder tilbage 
paa det andet Kammers Bund for der at virke paa en ny 
Mængde Svovlsyrling. Størstedelen af den i det tredie 
Kammer dannede Salpeterundersyre gaaer tilligemed den 
bestandig tilstrømmende Svovlsyrling ind i det fjerde, det 
største Kammer, hvor rigelige Strømme af Vanddampe 
møde den, og her dannes den største Mængde Svovlsyre. 
Den Del af Luftarterne, som endnu ikke maatte være om- 
dannet, føres endelig ind i det femte Kammer, hvorfra den 
ledes ind i en lukket Beholder, der optager de Dampe, 
der endnu kunne fortættes. De Luftarter, der her blive 
tilbage, bestaae for en stor Del af Salpeterundersyre, som 
man dog ikke vil lade gaae tabt, dels fordi man kan benytte 
den, dels fordi dens røde Dampe vilde fordærve Atmosfæren, 
da de virke meget ødelæggende paa Aandedrætsorganerne. 
For at opsamle dem drager. man Fordel af den Omstæn- 
dighed, at denne Luftart med stor Lethed absorberes af 
Svovlsyre af en vis Concentrationsgrad. Man leder den 
derfor enten igjennem et System af tohalsede Stenflasker, 
fyldte med en saadan Svovlsyre, eller man lader den 
strømme gjennem et vidt Rør, der er omgivet af en lille 
Ovn for at befordre Trækket, ind i en høj Blycylinder, 
fyldt med Coaksstykker. Paa disse flyder en langsom Strøm 
af Svovlsyre, der paa Grund af den store Overflade, som 
Coaksstykkerne frembyde, med Lethed optager al Salpeter- 
undersyren. Den saaledes dannede Vædske flyder nu hen 
til en lukket Beholder, gjennem hvis Laag en Dampstrøm 
kan udøve sit Tryk og drive Vædsken op i det Kar, hvor- 
fra den flyder ned paa Pladerne i det første Blykammer. 
Paa denne Maade undgaaer man at forpeste Luften, og 
man sparer omtrent 2 af den Salpetersyre, Fabricationen 
ellers vilde udkræve. 
