366 
og den indeholder en Million Mursten. Men selv saadanne 
Kæmpeskorstene ere ikke tilstrækkelige til at fjerne disse 
Dampe, der forbinde sig med Luftens Fugtighed og sænke 
sig over Egnen som en ødelæggende Taage, dræbe Plante- 
verdenen og forpeste Luften. I den belgiske Provinds 
Namur reiste Befolkningen sig saaledes i Høsten 1855 
mod de chemiske Fabriker, som nu rigtignok fik Skyld for 
langt større Ødelæggelser end de ere istand til at anrette. 
Bevægelsen var saa betydelig, at den maatte tvinges med 
Militairmagt. Der blev da nedsat en Commission, som 
med stor Omhyggelighed undersøgte Forholdene. Det 
viste sig, at Træer, Buske og i det Hele perennerende 
Planter havde lidt ikke ubetydeligt, og af disse igjen Skov- 
træer som Hassel, Eg, Bøg og Birk mest, Vin og Frugt- 
træer derimod mindre, men at den Skade, der var anrettet 
påa Markfrugter, Urter osv., var for Intet at regne. Men 
det viste sig ogsaa, åt de 4 Fabriker, hvorom Talen var, 
bleve drevne med en uforsvarlig slet Oekonomi.  SMan 
beregnede, at de tilsammen daglig lod 77563 Kubikfod 
Saltsyredamp og 30049 Kubikfod Svovlsyrling gaae bort 
igjennem deres Skorstene, at der altsaa hvert Minut strøm- 
mede 742 Kubikfod skadelige Luftarter ud i Atmosfæren. 
Men det vil med andre Ord sige, at disse Fabriker aarlig 
gik tabt af 87600 Centner Saltsyre og 38728 Ctn. Svovl- 
syre, der tilsammen repræsentere ven" Værdi fa ease 
Kd. Under saadanne Forholde er det intet Under, at de 
chemiske Fabriker kunne komme i Vanrygte, men ligesaa 
vist er det, at ved en fornuftig Oekonomi vil Sligt ikke 
kunne finde Sted. Man begynder ogsaa mere og mere 
at anvende Muffelovne, der opvarmes udvendig fra, isteden- 
for Flammeovne, hvor Saltsyredampene blandes med Sten- 
kullenes Forbrændingsproducter. Ved Muffelovne er det 
