370 
foruden kulsurt Natron en betydelig Mængde Ætsnatron 
og Svovlnatrium; man låder den derfor henligge 1—2 Uger 
i en Atmosfære af Kulsyre (fremstillet ved Forbrænding af 
Coaks) og Vanddampe, under hvis Indflydelse den dels 
optager Kulsyre, dels falder hen til et Pulver. Udludnin- 
gen foretages paa sædvanlig Maade, men det tilbågeblivende 
Svovljern formes som Mursten og tørres ved svag Varme. 
Derpaa ristes denne Masse, hvorved Svovlet omdannes til 
Svovlsyrling, der strax benyttes til Svovlsyre, Jernet til 
Jerntveilte, der påany kan anvendes i Fabricationen. Efter 
Theorien skulde man altsåa med en given Mængde Svovl- 
syre og Jerntveilte kunne omdanne en ubegrændset Mængde 
Kogsalt til Soda, men i Praxis gaaer naturligvis altid noget 
tabt. - Dog seer man, hvilke betydelige Fortrin denne Me- 
thode har"). 
Sodaens Anvendelse i det daglige Liv er bekjendt. 
At man benytter den til Vadsk beroer vel tildels påa, at 
den er istand til at forbinde sig med Fedtstoffer, men 
især paa, at den omdanner »haardt« Vand til »blødt«. 
Det haarde Vand indeholder nemlig Kalk- og Magnesia- 
salte, og disse indgaae med Sæbens fede Syrer uopløselige 
Forbindelser, sætte altsaa en Del af Sæben ud af Virk- 
somhed. Det kulsure Natron omdanner nu disse Kalk- 
og Magnesiasalte til uopløselige kulsure Salte, der ikke 
længere virke sønderdelende paa Sæben. Men sin egenlige 
1) Her har Docent Thomsen angivet og iværksat en ny og meget 
smuk Methode til Fremstilling af Soda, for hvilken ikke Kogsalt 
(altsaa ei heller Svovlsyre), men Kryolith er Grundlaget. Den skal 
efter Moignos »Cosmos« ogsaa anvendes i Frankrig. Naar Kryolithens 
Forekomst kun ikke var såa begrændset, vilde denne Methode 
sikkert fortrænge alle andre, da Sodaen kan leveres udmærket 
ren, og Biproducterne ere af betydelig Værdi. 
