374 
bestaae af Kulstof og Brint (samt Ilt og Kvælstof). Ved Bleg- 
ning anvendes altid Vand, og i Luften ere altid Vanddampe 
tilstede. Chloret bemægtiger sig nu Vandets Brint og dan- 
ner Saltsyre. Herved bliver Ilten fri, og i det Øjeblik, et 
Stof frigjøres af en Forbindelse, er dets Virkninger, dets 
Tiltrækningskraft til andre Stoffer, langt stærkere end ellers; 
medens den i Atmosfæren tilstedeværende Ilt derfor i Al- 
mindelighed ikke virker tilintetgjørende påa de farvende 
eller ildelugtende Stoffer, forbrændes disse under Indvirk- 
ning af Ilten, i det Øjeblik, den frigjøres. Sollyset synes 
at meddele Atmosfærens Ilt lignende Egenskaber, og det 
er herpaa, at Græsblegning beroer (jvf. nedenfor Sollysets 
Virkning påa Jod- og Chlorsølv).  Tøjerne bestaae nu 
rigtignok af de samme Bestanddele som de organiske 
Farvestoffer, men Bomuld modstaaer langt bedre end disse 
Chlorets Indvirkning. - Linned angribes derimod temmelig 
let; her maa derfor Chlorblegning anvendes med stor For- 
sigtighed og kan aldrig fuldstændig erstatte Græsblegningen. 
Tidligere brugte man til Blegning Chlorvand a: en Opløs- 
ning af Chlor i Vand, og det var navnlig Berthollet, der 
satte denne Chlorblegning i Gang. Men denne Methode 
var forbunden med store Vanskeligheder, som alle bleve 
hævede, da Tennant og Macintosh 1798 begyndte at 
anvende Chlorkalk som Blegningsmiddel. Først da kunde 
der ogsaa være Tale om en betydelig Udbredelse af den 
kunstige Blegning; thi Chlorvandet kan ikke vel forsendes 
og decomponeres desuden efterhaanden under Sollysets 
Indvirkning.  Chlorkalken kan derimod baade forsendes 
og opbevares ”) og som Følge heraf fremstilles af dem, 
') Dog anmeldte Hofmann i London 1858, at et lukket Glas med 
Chlorkalk frivilligt havde exploderet, og 1861 harKunheim berettet 
