400 
Det er naturligt, at naar Landet i Nydelsen af Fre- 
dens Goder gik frem i Velstand og Kraft, maatte Bønder- 
gaardene tiltage i Antal, idet de Bønder, som hjemme 
ikke kunde fååe nogen Gaard, opsøgte frugtbare Pletter i 
de store Skove, som de ryddede og dyrkede. Den store 
nordsjællandske Skov frembød saaledes en stor Mark for 
Menneskets Virksomhed, og de mange Navne med En- 
delsen »rød«, som her findes, vidne om, at de ere grun- 
dede i Skoven; alligevel maa man ikke antage, at de fleste 
ere opstaaede i Valdemarernes Tid eller senere, men 
deres Oprindelse gaaer længere tilbage; de omtales som 
Landsbyer allerede i Valdemars Jordebog og i den ros- 
kildske Biskops Indtægtsbog, saaledes Søllerød, Birkerød, 
Tryggerød, Ullerød, Hillerød etc. Derimod er det nok 
muligt, at Landsbyerne Tuelstrup, Bendstrup, Tibberup, 
Taagerup, Gadehusene, Strøgaard og Strøgaardshuse, som 
ligge i den vestlige Deel af Grib Skov, ere anlagte i den 
sidste Halvdeel af Middelalderen; thi de nævnes ikke i 
Diplomer, udstedte før 1500.) 
Il. 
Skovenes Tilstand i Herregaardstiden indtil 1760. 
Efter at de danske Landboforholds Ordning, navnlig 
med Hensyn til Kronen, var skredet saa vidt frem, at de 
påa Valdemarernes Tid havde udviklet sig til et fast 
System, som fandt sit Udtryk i Jordebogen og i Datidens 
Love, begyndte Adelens voxende Magt snart at fremkalde 
") Knudsen: Danmark i Middelalderen. 1 H. S. 54. 
