404 
hvor Skovene havde Læ, og hvor Jordbunden, naar den 
ikke blev dyrket, derfor snart vilde dække sig med Skov. 
Anderledes forholdt det sig: med de Skovegne paa 
Halvøen, som vare udsatte for Vestenvinden; her kunde 
Misbruget af Skoven have de sørgeligste Følger for Frem- 
tiden, idet Lyngen bemægtigede sig den Jordbund, som 
hidtil havde været dækket af Bøge- og Egeskov. Der er 
Grund til at antage, at Jylland i det iåde, 16de, 17de og 
den første Haåldeel af det 18de Aarhundrede er bleven 
blottet for Skov i flere Egne, navnlig påa Sandryggen, og 
det lader sig ogsaa ved Hjælp af Dokumenter godtgjøre, 
at flere Skove ere forsvundne i disse Egne, uden at dog 
nogen væsenlig Formindskelse af Jyllands Skovmasse der- 
ved har fundet Sted; derimod -maa man beklage Rydnin- 
gen af den store Skov i Vendsyssel, som laa imellem 
Hjørring, Fladstrand og Sæby, 2 Mil fra Vesterhavet og 
11 Mil fra Kattegattett. Dens Grændser kan angives ved 
Hjælp af bekjendte Navne og Steder, saaledes: Torslev 
Kirke ligger paa Nordostsiden, Taars Kirke og Boller 
Hovedgaard påa Nordvestsiden, Jerslev Kirke paa Syd- 
siden; dens Udstrækning fra Nord til Syd var 1 Mil og 
fra Vest til Øst 12 Mil; Kloster Skov og> nogle min- 
dre Skove ere smaa Rester af denne store Skov. Hvor 
Jorden ikke er opdyrket, findes endnu mangfoldige Spor 
af Skoven. Saaledes ere ved Gaarden Gjersholt Om- 
givelserne saadanne, at ingen, som seer dem, kan 
tvivle paa, at han befinder sig paa den gamle Skovgrund. 
De Gaarde, som ere anlagte i den gamle Skov, have 
ogsaa Navne, som vidne om den, saaledes Lindholt, 
Jernskov, Gjersholt, Skoven, Søholt, Høholt, Havelund, 
Træholt, Knagholt, Ravnsholt, Riis, Stisholt, Topholt, 
