405 
Bukholt, Knæpholt, Dansskov etc. Kirkesognene ere der- 
ved blevne til de største i Dronninglund og Børglum Her- 
reder; saaledes er Torslev Sogn over 12,000 Tdr. Land, 
men endnu er det ikke meget opdyrkel, thi der gaaer 
32 Tar. Land påa en Td. Hartkorn; det samme gjælder 
om Jerslev og Vreilev Sogne, hvoraf hvert er over 11,000 
Tdr. Land. Trods den store Overflod paa Skovjord, ere 
disse tre Sogne dog uden Fredskov. Denne Skovrydning 
var altfor stor til at den kunde glemmes, derfor er det 
ganske almindeligt hos Beboerne at træffe Kjendskab til 
den. De vigtigste Vidnesbyrd om den ere imidlertid for 
Wieblikket, såa længe som Dokumenter om den ikke ere 
offenligejorte, Landkortene fra det 17de Aarhundrede. 
Den findes f. Ex. påa Meyers Conceptkort over Vend- 
syssel (omtrent fra 1649) samt paa Kortet over det nord- 
lige Jylland i Blaåaevs Atlas. 
Tidligere har jeg udtalt, at det var urigtigt overalt 
al søge Skylden for Skovens Forsvinden deri, at man havde 
forhugget eller borthugget Skoven; dette gjaldt kun om 
visse Dele af Halvøen, i de andre Skovegne vilde Skoven 
komme igjen af sig selv. Det er Mangel påa Læ, som 
er Hovedaarsagen til, at Skoven ikke voxede op igjen 
i de Egne, hvor den blev mishandlet, og derfor for- 
svandt Skoven ikke paa Øerne, selv om den blev for- 
hugget eller borthugget. Dette kan bedst sees af 
Hornsved, som savnede Læ mod Vest; saa snart den der- 
for paa denne Side blev forhugget, fik Vestenvinden Ad- 
gang til Skoven, som da maatte behandles med nogen 
Forsigtighed, hvis den ikke i Tidernes Løb skulde gaae 
tilgrunde.  Hornsved var i Middelalderen berømt som en 
mægtig Skov, og dette var den endnu i Christian den 
