. 414 
Af Ovenstaaende fremgaaer, at Danmarks Skovland i 
denne Periode formindskedes noget, deels ved en ufor- 
sigtig Behandling, ved Krigene, men især derved. at i 
nogle for Vestenvinden udsatte Egne bleve Skovene saa- 
ledes mishandlede, at de ikke længere kunde. modstaae 
Vindens Anfald og derfor bukkede under. 
De Nedhugninger af Skov, som hidtil ere omtalte, 
ere uregelmæsige og foretagne uden Hensyn til Landets 
Tarv. Der fandt imidlertid ogsaa en regelmæsig For- 
mindskelse afSkovlandet Sted, hvor man gik frem over- 
eensstemmende med Fornuftgrunde efter en forud lagt Plan, 
idet man derved med Rette troede at kunne fremme sin 
egen og derved den nationale Velstand. Dette skete, naar 
Skoven blev ryddet og omdannet til Agerland. Endnu er 
der i Sjælland mange Skove, som ved deres Størrelse i 
høj Grad formindske Værdien af Skovprodukterne, og dog 
staae de paa en god til Agerdyrkning skikket Jordbund, 
og dengang vare disse af langt større Udstrækning. For 
de Fåa, som havde Kjendskab til Agerdyrkning, maatte 
det synes at være en fordeelagtig og fortjenstlig Gjerning 
at rydde Noget af den store Skov for der at dyrke Rug 
og Hvede. Paa det frugtbare Laaland fandtes paa Guld- 
borgland c. 5000 Tdr. Land næsten sammenhængende 
Skov. Maribo Kloster eiede i to Miles Omkreds maaskee 
en heel Kvadratmil Skov, og en stor Del af Laalands 
Leerjord var saaledes bevoxet med Skov, uagtet den 
kunde frembringe god Hvede. Den samme Misbrug af 
Jord fandt Sted i nogle sjællandske Egne, saaledes i Vor- 
dingborg Amt. I vor Tid, da det er vanskeligt i Sjælland 
at faae god Jord tilkjøbs, kan man næppe fatte, at 
dengang saa megen frugtbar Jord, som var skikket til 
