417 
Opvæxten ikke længere blev fortæret af de forsultne Hus- 
dyr, kunde Tomterne fyldes i Skoven og denne derved 
vinde Kraft, hvorpaa Eftertiden kunde tære. Det er sand- 
synligt, at Skovene paa denne Maade ere blevne ophjulpne 
i de Egne, som meest bleve medtagne af Krigen, og som 
havde en saadan Beliggenhed, at Selvsaaning uden store 
Vanskeligheder kunde finde Sted. Dette gjælder saaledes 
om den nordøstlige Deel af Haderslev Amt, Veile Amt, 
Bjerre Herred og mangfoldige Skovegne i Sjælland vg paa 
Øerne. 
Der har ogsaa været dem, som have vidst, at Krigene 
have øvet en saadan Indflydelse paa Skovvæxten. Det 
hedder saaledes i »oeconomisk Magasin« for1769: »Vore 
nærværende bedste Skove vilde knap have været til, der- 
"som ikke adskillige ulykkelige Krige, saaledes 
midt i forrige Aarhundrede, havde givet en altfor kost- 
bar Anledning til Skovvæxt i Danmark, ved Bøn- 
dernes yderlige Ruin, særdeles ved deres Kvægs og 
Hestes Ødelæggelse.« 
Jeg har seet en saadan af sig selv opvoxet Skov 
påa de svenske Forskandsninger, som ligge ved Guld- 
borgsund i Færgeskoven. Volden og Graven samt Mar- 
ken, som dannede Fronten, er dækket af Bøgeskov. For 
at en saadan kunde voxe op paa en Mark, som vi maae 
tænke os aldeles raseret for Træer og Buske, udfordres 
en fuldstændig Fred, det vil sige, Græsningen maatte op- 
høre for lang Tid; men derfor havde de Svenske sørget, 
idet de havde taget Husdyrene og sat Beboerne ud af 
Stand til i meget lang Tid at anskaffe sig nye. En 
Omsiggriben af Skoven har vistnok fundet Sted paa mange 
Steder; foruden i Færgeskoven har jeg dog kun fundet 
det paa et Sted, nemlig paa Dannevirke. 
