434 
ningen søgte Regeringen at samle" sine Skove, hvorfor 
den overlod de vestlige Partier af Grib Skov til Bønder, 
som derved kom i Besiddelse af over tusinde Tdr. Land 
Skov. Da der nu under den engelske Krig var høie 
Brændepriser, kunde Bonden ikke modstaae Fristelsen til 
at hugge Skoven ned og føre Vedet til Kjøbenhavn. Ogsaa 
i Helsingørs nærmeste Omegn bleve store Skovstræknin- 
ger nedhuggede. Nærmere ved Kjøbenhavn. svandt påa 
samme Maade Skoven ved Bregentved og et Stykke Skov 
Syd for Birkerød, som stødte op til Fursøen.. Be fleste 
Godser offrede ligeledes en Deel af Skoven for at erstatte 
Bønderne Græsningsretten, saaledes Grevskabet Knuthen- 
borg. Før Udskiftningen havde dette Grevskab Skove, 
som vare sammenhængende med Maribo Ladegaards, 
Christianssædes og Søllestedgaards Skove, hvilke dannede 
en Halvbue omkring Stokkemarke Sogn. Ved Udskiftningen 
forsvandt omtrent Halvdelen af Skovene, og Knuthenborg 
beholdt 3000 Tdr. Land tilbage.  Guldborgland, Harden- 
berg og Christiansholm afleverede ligeledes en stor Deel 
(omtrent en Trediedeel) af deres Skove til Bønderne; det 
samme gjentager sig i alle Landets Provindser, saa at 
man vistnok kan anslaåaaåae den Formindskelse af Skovarealet, 
som fandt Sted ved Udskiftningen, for lige saa stor som 
den, der blev bevirket ved Krongodsernes Salg og Herre- 
gaardenes Udstykning. 
Imidlertid var der nogle Godser, som ikke skyede 
det Tab i Indtægter, som det medførte at betale Bondens 
Græsningsret med Agerjord; denne Fremgangsmaade fulgte 
Korselitse. Bønderne havde her Græsningsret paa en 
Skovstrækning af 2,100 Tdr. Land, som var fordeelt paa 
180 Tdr. Bøndergaarde. Nu bleve de 22 nedlagte og 
