1. Några anmärkningar om språket. 



Hela kustbefolkningen mellan kap Sclielagskoj och Ostkap 

 (= kap Deschneff) talar samma språk som rentschnktscherna. 

 Såväl under färden längs denna kuststräcka som isynnerhet 

 under öfvervintringen, då Vega nästan dagligen besöktes af 

 tschuktscher från de mest vidtskilda trakter, var jag i tillfälle 

 att öfvertyga mig härom. Afven invånarne uti byn Nunamo 

 vid Lawrence bay och de vid Konyam bay bosatta rentschuk- 

 tscherna, med hvilka vi under hemfärden kommo i beröring, 

 talade samma språk. Då samma språk talas af ett folk, som är 

 spridt öfver en stor jordyta, så måste naturligtvis uti olika trakter 

 smärre dialektskiljaktigheter uppstå. Att så äfven är fallet uti 

 tschuktschiska språket är ganska antagligt, oaktadt jag icke var 

 tillräckligt inkommen deri för att kunna uppfatta dessa. Att 

 några större olikheter icke förekomma uti det på olika trakter 

 af tschuktscher talade språket är dock ganska säkert, och det 

 är äfven en naturlig följd af detta folks nomadiska eller half- 

 nomadiska lefnadssätt samt den deraf uppstående lifliga förbin- 

 delsen mellan invånare från inbördes aflägsna trakter. 



För uttalet af uti denna uppsats förekommande tschuktschiska 

 ord får jag hänvisa till den ordlista, som jag offentliggjort på 

 annat ställe. ^ Jag vill här endast fästa uppmärksamheten vid 

 ett par egendomligheter uti språket, hvilka jag redan påpekat 

 uti ordlistan. 



En anmärkningsvärd omständighet är, att qvinnorna i stället 

 för r säga :: eller dz och i stället för ts säga ts. Sålunda säger 

 en tschuktsch alltid t. ex. vih-ka (= hvalross), en tschuktscliiska 

 deremot zérka. .Jag vill här anföra några andra exempel på 

 samma sak: 



^ Vega-expeditionen.s vetenskapliga, iakttagelser, l)eaibeta<le af deltagare 

 i resan ooh andra forskare, iitgifna af A. E. Nordenskiöld, Bd I, pag. 373. 

 (Stockholm 1882.) 



