234 ^OUDQVIST, TILL KÄNKEDOMEK 031 TSCHV KT SCH EB K A. 



?). Några af tschuktschernas geografiska begrepp. 



Som jag redan tidigare i denna uppsats nämnt, kalla tscliuk- 

 tscherna kustlandet söder om Ostkap (= kap Deschneff) AijguatV, 

 befolkningen på denna kust dijguan och Berings haf AijgaatTen 

 anka. 



Uti benämningen Peeh synas tschuktscherna innefatta icke 

 allenast byn af samma namn, som är belägen strax söder om 

 Ostkap, utan äfven denna udde och Berings sund. ^ En utaf de 

 i Berings sund belägna Diomed-öarna kallas af dem Imadlin, S:t 

 Lawrence-ön Engoe. En inföding från byn Irgunnuk, i närheten 

 af hvilken Vega hade sitt vinterqvarter, berättade mig, att 

 tschuktscherna kalla amerikanska kusten vid Berings sund Keu- 

 min. Norr om Keitmin, på andra sidan om en vik, skulle Téhkän 

 ligga. Måhända är detta sistnämnda landet norr om Kotzebue 

 Sound(?) De amerikanska eskimåerna kallas af tschuktscherna 

 yekergaidi eller troligtvis riktigare uttaladt yekergaudVi, som är 

 pluralformen ai yekergaudVin. Detta ord 'ÅvhÄYlo.åiih-kn.y eker gin 

 = mun; dVin, udVin, adVin och edVin äro i tschuktschiskan 

 mycket vanligt förekommande substantiviska härledningsändelser. 

 Att tschuktscherna härledt sin benämning på eskimåerna från 

 ordet yekfirgin (= mun) är mycket lätt förklarligt af vesteskimå- 

 ernas bruk att insticka fyrkantiga eller runda bitar af trä eller 

 andra ämnen uti mungiporna. Att denna förklaring är riktig 

 l^e visas deraf, att tschuktscherna ofta, då de tala om detta folk, 

 för att förtydhga, att de mena eskimåerna, peka med fingrarna 

 på mungiporna. Samme tschuktsch från Irgunnuk berättade 

 äfven, att norr ut från tschuktschernas land finnes ett land, som 

 han kallade IJödlin. Enligt hans utsago brukar halsbandslem- 

 meln (Guniculus 1. INIyodes torquatus) iljland komma derifrån 

 öfver isen till deras kust. 



4. Uppfattning af naturen. 



Med stjernhimmeln äro tschuktscherna väl förtrogna, och jag 

 har sett dem med stor skicklighet begagna sig af denna kunskap 



1 I anledning häraf ber jag att få fästa uppmärksamheten vid följande 

 yttrande af N. Witsen (Noord en Oost Tartaryen, Eerste Deel, Tweede Druk, 

 Meuwe Uitg. [Amsterdam 1785] pag. 159): »Dat het woord Peque voor en 

 snelloopende Rivier, zoo in't Noorder Amerika, als in Noord Asia, bekentis; 

 en dat zoo wel in Japan en Jesso, als in Amerika, by de Zon gezwooren 

 word, getuigt ook gemelte de Groot.^ Som bekant råder i Berings sund 

 tidtals en ytterst stark ström. Måhända har det deraf erhållit sitt namn. 

 Så vidt jag vet, förekommer ordet Peek dock icke som nomen appellativun? 

 uti tschuktschiskan. 



