238 yOEDQVIST, till kännedomen 031 TSCHUKTSCHERNA. 



alltid för detta ändamål något ris. Detta gjordes t. o. m. då de 

 eljest icke hade gjort upp eld och åto kall mat.» 



Bland de mera bofasta kusttschuktscherna, som resa utan 

 familj och tält, har jag icke observerat något dylikt. De från 

 Pitlekay under vintern bortflyttade kusttschuktscherna dödade 

 visserligen innan de foro några af sina hundar. Men om detta 

 var ett offer eller endast förorsakades af brist på föda vet jag 

 icke. Dock är det förra sannolikare. I sådant fall skulle de 

 hafva för sed att offra livar gång de byta om boningsplats. 



v. Maydell berättar om ännu andra offer: »Då vi anlände 

 till hafvet , bringades igen ett ansenligt antal offer. Så snart 

 alla läger voro uppslagna, hämtades renhjordarne, och hvarje 

 tschuktsch utvalde några af de bästa korrenarna, allt efter för- 

 mögenhetsvilkor : om jag icke missminner mig, offrade Amrayrgin 

 (höfdingen) 8 renar. Vanligtvis leddes renen fram, och ägaren 

 stack den i bröstet med en knif.» ^ 



Jag har redan ofvan nämnt några ord om en vargskalles 

 användning som ett slags amulett. Den vanligaste amulett, som 

 man ser de flesta tschuktscher bära vid en rem på halsen, är en 

 liten träklyka om 4 — 5 centimeters längd. En mängd små ben- 

 sniderier, som tschuktscherna hafva, och som föreställa menniskor, 

 salar, fåglar m. m., äro sannolikt älven något slags amuletter. 



En högst anmärkningsvärd omständighet är, att tschuk- 

 tschiska ordet kamak = gud tydligen har samma stam som det 

 japanska ordet kami och ainofolkets (kurilernas) kamoi, hvilka ord 

 äfven betyda gud. Uti den med tschuktschiskan mycket nära 

 beslägtade korjakiskan, som talas af de söder om tschuktscherna 

 boende korjakerna, hvilkas område sträcker sig långt in i Kam- 

 tschatka, är troligtvis ordet för begreppet gud detsamma som i' 

 tschuktschiskan. - Vi skulle således hafva hos nästan hela den 

 serie af olika folkslag, som bebo Stillahafs-kusten från och med 

 Japan till Berings sund och tala olika språk, samma ord för 

 detta begrepp. Huru kamtschadalerna (Itelmen) kalla sina gudar 

 eller andar, vet jag ej. 



Uti tschuktschiskan återfinna vi kamak uti ordet kainakatan, 

 vara sjuk. Troligtvis är orsaken till förvandtskapen mellan dessa 

 ord att söka uti den hos många folk gängse tron, att sjukdomar 

 förorsakas af onda andar, som taga säte uti den sjukes kropp. 

 Måhända är ordet kmnaerHpi, mammutbete, äfven beslägtadt med 



1 Sibiriska afdelningens af Ryska Geogr. Sällsk. Isvestija. T. II. X. 1 

 och 2 pag. 68. 



- Jag har för tillfället ingen korjakisk ordlista till hands, hvarigenom 

 jag skulle kunna öfvertyga inig om, huruvida så verkligen ar förhållandet. 



