21 



standigt Kredsløb, I Reglen holde alle disse Kræfter hin- 

 anden i Ligevægt, saa at Naturens Physionomi i Aartusinder 

 forbliver det samme, indtil Menneskets Optræden paa Skue- 

 pladsen bringer Forstyrrelse deri. — 1). har bevist, at 

 den almindelige Hvid-Kløver kun sætter Frø, naar Humle- 

 bier kunne komme til den; døde Humlebierne ud i en 

 Egn, vilde man intet Kløverfrø avle; Humlernes værste 

 Fjender ere. Markmusene , som hjemsøge deres Reder og 

 Kager; de holdes igjen i Skranke af Kattene, og man 

 finder derfor fleest Humlebier i Nærheden af Landsbyerne; 

 ramte en Epidemi Kattene, saa at de døde ud, vilde man 

 intet Kløverfrø faae, og denne uundværlige Plantes Til- 

 værelse er altsaa afhængig af Kattens! Hvem skulde 

 have troet det ! 



Saaledes er der en evig Kamp i Naturen. Det svagere 

 fortrænges af det stærkere. Saaer man flere Hvedesorter 

 mellem hinanden, ville efter et Par Omgange kun de meest 

 haardføre være tilbage. Ogsaa mellem nærstaaende Arter 

 gaaer den for sig; den ene Art af Kakerlak, Rotte, 

 Svale, Drossel osv. fortrænger den anden, skjøndt man 

 ikke altid kan sige, hvorfor den ene gaaer af med 

 Seiren paa den andens Bekostning. De Planter, hvis 

 Frø indeholde meget Næringsstof, sættes derved i Stand til 

 ved en hurtig Væxt at tage Luven fra andre samtidig 

 spirende men mindre vel udstyrede Planter; og de med 

 Vinger eller Flyvefnug forsynede Frø finde lettere et 

 passende Voxested, fordi de føres om af Vinden, end de 

 der blive liggende , hvor de tilfældigvis falde , og paa et 

 Sted, hvor de maaskee ikke kunne komme frem, fordi 

 Pladsen er optaget af andre Planter. 



