24 



ville blive nedarvede. Dertil kommer, at visse Organisations-' 

 forhold ofte medføre andre, uden at man nærmere kan 

 gjøre Rede for Sammenhængen, saaledes som det alt er 

 antydet i det foregaaende. — Mange Gange er Avlsvalget 

 saa iøinefaldende , at det ikke kan imdgaae Opmærksom- 

 heden, f. Ex. naar Oanner af Alligatorer, Lax og Eghjorte 

 kæmpe om Hunnerne ligesom de i Polygami levende Patte- 

 dyr; her gjælder den stærkeres Ret: den svagere, fra 

 Naturens Side mindre godt udstyrede, mister sin For- 

 plantningsret; hos Fuglene gaaer det maaskee fredeligere 

 til, og Seiren tilfalder maaskee den bedste Sanger eller 

 den smukkeste tlan; fortsættes dette gjennem Aartusinder, 

 maa det have en kjendelig indflydelse paa det enaelige 

 Resultat. Paa denne Maade kan man forklare sig mange 

 af de Forskjelligheder, som fmdes mellem de to Kjøn af 

 samme Art; netop gjennem »Kaaringen«) af de Hanner, 

 som i den stærkeste Grad besad visse kjønshge Fortrin i 

 Henseende til Vaaben eller Prydelser af forskjellig Art, ere 

 disse efterhaanden traadte stærkere og stærkere frem. 



Som Exempel paa den Maade, hvorpaa det naturlige 

 Udvalg af Avisindivider gaaer for sig, anfører D. Ulven, 

 der bemægtiger sig sit Bytte ved sin List, sin Styrke og sin 

 Hurtighed. Er nu Ulven i en vis Egn henvist til at søge 

 sin Ff'de blandt Hjortene f. "Ex., fordi der ikke er andet 

 passende Yildt for den at jage, ville de smækkreste og 

 hurtigste Individer af Ulveslægten have den bedste Udsigt 

 til at slaae sig igjennem og derved tillige faae en over- 

 veiende Andeel i Artens Vedhgeholdelse; dertil kan komme 

 forskjellige ■ medfødte Tilbøieligheder, ligesom vi see en 

 Kat søge Rotter, en anden Mus, en Harer og Kaniner, 

 en fjerde Snepper og andet Fuglevildt. Paa denne Maade 

 vil der i Tidens Løb kunne opstaae en ny Varietet af 



