20 



Llven; virkelig hedder det. sig, at der i Catskill- 

 bj er g ene findes 2 Varieteter at Ulven, en lettere, mere 

 myndeagtig, der forfølger Hjortene, og en plumpere, mere 

 kortbenet, der angriber Faarehjordene! 



Et andet Exempel fra Planteverdenen: en eller anden 

 Plante adsondrer Honning i sin Krone; jo stærkere dette 

 skeer, desto ivrigere besøges den af Insekter, desto mere 

 Støv overføre disse paa andre Individer af samme Art, som de 

 besøge af samme Grund; Krydsningen, som er en Følge 

 deraf, giver et særdeles kraftigt Afkom; dette vil være 

 meget tilbøieligt til Oonningdannelse, og saaledes vil efter- 

 haanden denne Afsondring blive en fast Eiendommelighed 

 for Planten. En tilsyneladende ubetydelig Omstændighed 

 vil saaledes kunne foranledige Dannelsen af en ny Afart. 

 Jo heldigere paa den anden Side den enkelte Bies Bygning, 

 Snabelens Længde og Krumning osv. er for at kunne 

 komme til Honningen og Blomsterstøvet, desto bedre Cd- 

 sigt vil den have til at bestaae, form.ere sig og nedarve 

 sine Eiendommeligheder*). Paa denne Maade kan en 

 Plante og et Dyr udøve en modificerende, forædlende Ind- 

 flydelse paa hinanden og komme til at passe bedre og 

 bedre til hinanden**). 



') Hvis ikke uheldigvis alle Arbeidsbier vare kjønsløse, Exemplet er 

 derfor ikke godt valgt. (Medd. Anra.) 



**) Darwin sammenlignertræflendesinTheorimedLyells omde endnu 

 foregaaende geologiske Forandringers Anvendelse paa Tydningen 

 af de geologiske Fænomener overhoved; nu hører man ikke længere 

 Brændingens Virkning paa Udhulningen af kæmpemæsige Dale 

 eller paa Dannelsen af lange Klippelinier langt inde i Landet 

 omtale som en ubetydelig og latterlig Aarsag, og man seer ikke 

 længere Dannelsen af store Dale forklaret ved en eneste uhyre 

 Diluvialbølge ; og dersom det her opstillede Princip om den natur- 

 lige Kaarings store, om end langsomme, Omdanneisesevne er 



