Sex Forelæsninger over Lyslæren for unge 



Tilhorere. 



Af J. Tynd all, Professor ved Roval Institution i London. 



I. 



Indhold af den første Forelæsning. 



liyset bevæger sig gjennem Rummet med en Hastighed af 42,000 

 Mil i Secundet. Lyset gaaer fra Solen til os i 8| Minut, en Kanon- 

 kugle vilde bruge 15 Aar til den samme Vei. Et Banetog, som gik 

 Dag og Nat med sin største Hastighed, vilde bruge 3 Uger til at gaae 

 rundt om Jorden; Lyset vilde fuldføre samme Reise i Tidsrummet 

 mellem to Pust af Maskinen. Hvis Solen pludselig forsvandt, vilde 

 vi see den endnu 8^ Minut, efter at den var slukket. Hvis en af de 

 nærmeste Fixstjerner slukkedes, vilde vi vedblive at see den 5 Aar, 

 efter at den var forsvunden. 



Lyset bevæger sig i rette Linier, og derfor maae uigjennemsigtige 

 Legemer kaste Skygge. Hvis Skyggegiveren er en Kugle, og Lyset 

 udgaaer fra et Punkt, vil Kuglens Skygge være en divergerende Kegle 

 med skarpt tegnede Omrids. Hvis Lysgiveren har en kjendelig Størrelse, 

 men er mindre end Skyggegiveren, vil den egenlige Skygge, Fuld- 

 skyggen eller Kjærneskyggen, ogsaa blive en divergerende Kegle, men 

 omgives af en ufuldkommen Skygge, Halvskyggen. Hvis det lysende 

 Legeme er en Kugle, der er lige saa stor som Skyggegiveren, vil 

 Kjærneskyggen blive en Cylinder, omgiven af en Halvskygge. Hvis det 

 lysende Legeme er en Kugle, der er større end Skyggegiveren, vil 

 Kjærneskyggen blive en convergerende Kegle, omgiven af en Halv- 

 skygge. Paa Grund af Solens uhyre Størrelse er dette Tilfældet med 

 Jordens og Maanens Skygger i Verdensrummet. Skyggen af et Legeme, 

 der beskinnes af Solen, er aldrig skarp, men bliver utydelig og ud- 

 visket ved Randene. 



Naar Lyset træffer en Overflade, som ikke er blank, spredes det 

 uregelmæsigt i alle Retninger; naar det træffer en blank Overflade, 



