55 



kastes det regelmæsigt tilbage. Naar en Lysstraale træffer lodret paa 

 en Overflade, kastes den tilbage i en Linie lodret paa Overfladen; 

 træffer den Overfladen skjævt, ville den indfaldende og den tilbage- 

 kastede Lysstraale have samme Heldning mod den lodrette Linie. Dette 

 udtrykkes ved den Lov, at Indfaldsvinklen er lig med Udfalds- 

 vinklen. (Indfaldsvinklen er den, som dannes af den indfaldende 

 Straale og den lodrette Linie, og Udfaldsvinklen er den, som dannes 

 af den tilbagekastede Straale og den lodrette Linie). Naar man lader 

 et Speil, hvorfra en Lysstraale kastes tilbage, dreie sig om en Axe, 

 vil Lysstraalen ogsaa bevæge sig rundt, men med en Hastighed, der 

 noiagtig er dobbelt saa stor, som den hvormed Speilet dreies. 



Naar Lysstraalerne kastes tilbage fra et plant Speil, ville de efter 

 Tilbagekastningen være convergerende, parallele eller divergerende, 

 eftersom de før Tilbagekastningen vare convergerende, parallele eller 

 divergerende. Forholdet mellem Lysstraalernes Retninger bliver ufor- 

 andret ved Tilbagekastning fra et plant Speil. Ved Tilbagekastning fra 

 et Huispeil ville Lysstraalerne, hvis de før Tilbagekastningen ere 

 divergerende, være mindre divergerende efter Tilbagekastningen; hvis 

 de før Tilbagekastningen ere parallele, ville de efter Tilbagekastningen 

 være convergerende, og hvis de før Tilbagekastningen ere convergerende, 

 ville de efter den være mere convergerende. Det Punkt, hvori de 

 parallele Straaler efter Tilbagekastningen skjære hinanden, kaldes Speilets 

 Brændpunkt. Ved Tilbagekastning fra et convex Speil blive conver- 

 gerende Straaler mindre convergerende, parallele divergerende og 

 divergerende mere divergerende. Naar parallele Lysstraaler kastes 

 tilbage fra et convex Speil, og man tænker sig de tilbagekastede 

 Straaler forlængede bagved Speilet, ville de skjære hinanden i et 

 Punkt, som kaldes Speilets Brændpunkt. Ved et Huispeil er 

 Brændpunktet altsaa et Punkt foran Speilet, hvor de tilbagekastede 

 Straaler virkelig skjære hinanden, hvorimod de fra et convex Speil 

 tilbagekastede Straaler ikke skjære hinanden i Virkeligheden ; derfor kaldes 

 Brændpunktet ved det convexe Speil et indbildt Brændpunkt i Mod- 

 sætning til Hulspeiiets virkelige Brændpunkt. Ved et plant Speil er 

 Billedet lige saa langt bag ved Speilet, som Gjenstanden er foran det. 

 Ved et plant Speil bliver Billedet af en Gjenstand omvendt med Hensyn 

 til Høire og Venstre. Bogtrykkerens Typer eller bagvendt skreven 

 Skrift kunne læses som almindelig Tryk eller Skrift, naar det holdes 

 foran et Speil. Et Menneske kan speile sig heelt i et Speil, som har 

 hans halve Høide. Naar to plane Speile ere parallele, vil en Lysgiver, 

 stillet mellem dem, give en uendelig Række af Billeder til hver Side. 

 To plane Speile, som danne en Vinkel med hinanden, ville give et 

 uendeligt Antal Billeder af en Gjenstand, som er anbragt imellem 

 dem; herpaa grunder sig Kaleidoskopet. 



Et Kuglespeils Brændpunkt ligger midt imellem Centrum af den 

 Kugle, hvoraf Speilet er en Deel, og Speilets Overflade. Naar en 



