60 



af Maskinen. Med Hensyn til andre Sammenligninger 

 henviser jeg til de Opgivelser, der ere anførte i Over- 

 skriften til Forelæsningen, og gaaer nu over til andre 

 Betragtninger. 



Naar vi nemlig anbringe en Gjenstand paa Lys- 

 straalernes Vei, saa ville Lysstraalerne, da de, som vi have 

 seet, bevæge sig i rette Linier, gaae forbi Siderne af 

 Gjenstanden, saa at Rummet bagved den bliver beskygget. 

 Naar nu Lyset udgaaer fra et Punkt, vil det udsende Lys- 

 straaler til alle Sider, og idet disse forplante sig i rette 

 Linier, ville de gaae forbi Siderne af denne Gjenstand, 

 og hele Rummet bagved den vil da være en Skygge, der 

 har Form som en divergerende Kegle. Men hvis Lyset 

 ikke udgaaer fra et Punkt, men fra en Gjenstand, der 

 har en kjendelig Størrelse, som f. Ex. denne Lysflamrae, 

 da vil Lyset ikke kaste, hvad man kalder en skarp Skygge; 

 det kaster vel en Skygge, men denne er ved Ranterne 

 omgiven af en Rand, som man kalder Halv sky g g en. Naar 

 jeg holder denne Stok meget tæt hen til Skjærmen, er 

 der en svag Halvskygge; i kunne maaskee ikke see den, 

 men jeg seer en meget lille Rand , og efterhaanden 

 som jeg bringer Stokken nærmere til Lyset, ville I see 

 Randen blive større og større. Inderst er det en fuld- 

 kommen Skygge, men rundt om Skyggen see I en utydelig 

 udvisket Stribe, som er Halvskyggen. Dette kommer af, at 

 Flammen har en vis Størrelse, saa at det, som er Skygge 

 for en vis Deel af den, ikke er det for den anden Deel, 

 og det er kun i den inderste Deel at der fmdes et Rum, 

 som er en fuldkommen Skygge, der ikke beskinnes af 

 nogen Deel af Lyset; dette Rum er det vi kalde Kjærne- 

 og denne Rand, som omgiver det, Halvskyggen. Jeg vil 

 nu slukke dette Lys og give Eder en Forestilling om den 



